7 
Kdežto buňka epithelialní dle své lokality vyznačuje se zvi. charakteri¬ 
stickou formou, schází buňce rakovinné toto kriterium zúplna. Nestává vůbec 
žádného útvaru, který by pro buňku rakovinnou byl zvláště význačným, mů¬ 
žeme však buňky rakovinné dle základní podoby a dle stáří rozlišiti na 
trojí druh: 
1. Buňky mladé ; tyto jsou malé, mají veliké kulaté jádro a podobají se 
leukocythům při infiltrátu zánětlivém. 
2. Buňky pokročilejší ; tyto jsou ploché, okrouhlé, eliptické a mají nepra¬ 
videlné, nejspíše následkem tlaku postranního utvořené kontury; podobají se nej¬ 
více plochým epitheliím. 
3. Nejvyšším stupněm dospělosti vyznamenávají se buňky s nejrozmani- 
tčjsími útvary tčla i jádra; buď jsou to nepravidelné měchýřky, často kolo¬ 
sálních dimensí, v nichž obsaženy jsou měchýřky ještě menší, tak že skoro 
podobají se echinokokku; jádro jest buď solidní neb jest to rovněž malý mě- 
chýřek eliptický, který safraninem brzo červeně, brzo fialově se barví. 
Někdy obsahuje toto jádro množství malých zrnek a praskne-li jádro, 
vystoupí zrníčka do protoplasmatu; přítomnost těchto zrníček je tak charakte¬ 
ristická, že dle nich s jistotou můžeme soudit i na rakovinu. 
Jestliže rakovina je útvarem parasitarním, obsahuje nejspíše nějaké speci¬ 
fické mikroby. Útvary, které jako protozoa v karcinomech popsány byly, nejsou 
specifickými parasity; jsou to buď nahodilé přimíšeniny, buď jádra starých rako¬ 
vinných buněk. 
V praeparátech histologických nenajdeme žádných charakteristických schizo- 
mycetů. 
Barvíme-li řezy Gramovou methodou, nacházíme kokky, které v povrchních 
vrstvách perel rakovinných jsou umístěny v podobě kruhů neb půlměsíců. Tyto 
kokky však nacházíme i v pouzdrech chlupů, též v kůži normální, tak že kokky 
tyto s povrchu do vnitř vnikly. 
Negativní nález specifických mikrobů pro rakovinu potvrzuje tu domněnku 
ještě více, že buňka rakovinná sama je parasitem. 
Rakovinné buňky vylučují jako jiné mikroorganismy infekčních nemocí 
toxické látky, což Adamkiewicz ne cestou chemickou, ale experimentem na 
králících dokazuje. Nejlépe hodí se k tomu mozek králíků, neboť v subkutanním 
vazivu, nebo peritoneu působí implantované částky rakoviny dráždivě, způso¬ 
bují abscess nebo peritonitis, avšak v mozku králičím vyvolávají těžké pří¬ 
znaky otravy. 
Implantujeme-li částečku čerstvé rakoviny, zbavené všech pyogenních mi¬ 
krobů, do mozku králičího, zdechne zvíře v několika hodinách, nejdéle za tři 
dny; tento účinek jediné pro karcinom je charakteristický, jiné nádory, jako 
adenom, sarkom, nebo tkáň syfilitické indurace, chovají se úplně indiferentně. 
Zvíře zdechne za těchto příznaků: 
Několik hodin před smrtí stane se až dosud čilé zvíře těžkopádným, 
líným, při respiraci slyšíme zvláštní funění, dýchání jest vůbec urychleno, 
potom nastane omámení, zvíře při každém pohybu vrávorá a padá se strany 
na stranu. 
XXIX. 
