4 
nující proud v libovolné části rozřezati. Pokusy pomocí tohoto rheotomu pro¬ 
vedené a v témž pojednání doložené ukazujou především, že velikost ústrojné 
činnosti nervo-svalové nezávisí na velikosti elektrické energie co podnět půso¬ 
bící; neboť kterákoli čásť proudu, náhle useknutá, působí fysiologicky silněji 
než proud celý. Působí tedy náhlost spádu potenciálu s jisté výše. Vychází 
dále z pokusů tam doložených na jevo, že nerozhoduje ani absolutná výše 
potenciálové různosti, nýbrž pouze rychlost spádu s jakékoliv výše, od jisté 
minimálné počínajíc. 
Tento výsledek výzkumu fysiologické působivosti elektřiny, na pohled 
proti očekávání, objasní se srovnáním fysiologické působivosti elektřiny s pů¬ 
sobivostí jiného tvaru fysické energie, totiž tepla. Elektřina chová se u fysio¬ 
logické působivosti skutečně jako teplo. 
Intensita pocitu tepla, měřená arci subjektivním odhadem, nezáleží na 
velikosti energie, to na množství tepla působícího na kůži. Tu rozhoduje přede¬ 
vším různost teploty čili stupně tepla, obdobná různosti elektrického potenciálu. 
Nerozhoduje však ani absolutná hodnota této různosti, nýbrž především náhlost 
změny různosti teploty, jako při elektřině rozhoduje náhlost změny potenciálové 
různosti. 
To možno doložiti jednoduchým pokusem, který jsem uspořádal tímto 
způsobem. V nádobě nachází se vrstva rtuti a nad ní stejně vysoká vrstva 
vody. Obě tekutiny snažíme se přivésti na stejnou teplotu as 50°. Tu teplotu 
ukazuje po delším vyčkávání citlivý teploměr ve vrstvě vody. Ponoří-li se 
teploměr z vody do spodnější vrstvy rtuti, klesne rychle o 1°—1*5°, přivede-li 
se zpět do vrstvy vody, stoupne zase. Teploměrem jeví se tedy rtuť méně 
teplá než voda. Ponoříme-li však ruku do nádoby, že se dotýká rtuti i vody, 
jeví se rtuť velmi horkou, pálí, voda zdá se chladnější. Toto parodoxon vy¬ 
světluje se prostě tím, že fysiologická působivost tepla závisí především na 
rychlosti změny teploty, při čemž i množství tepla, ano i absolutná hodnota 
různosti teploty jest druhotným činitelem. Rtuť chová při stejné teplotě menší 
množství tepla než voda, ano jeví v popsaném pokusu i nižší teplotu než voda, 
a přece působí intensivnější pocit tepla, ježto pro rychlé vedení působí náhlejší 
změnu teploty. 
Právě tak při elektřině nerozhoduje u fysiologické působivosti ani energie 
elektrická (obdobná množství tepla), ani absolutná hodnota potenciálové růz¬ 
nosti (obdobná různosti teploty), nýbrž především náhlost změny potenciálové 
různosti. 
Tento hlavní činitel elektrického podnětu jest při methodě v uvedeném 
pojednání popsané s mathematickou určitostí proměnlivý a měřitelný; závisíť 
na rychlosti pohybu magnetu skrze cívku. Upotřebením Atwoodova padostroje 
lze pak tuto rychlost nejen libovolně měniti, nýbrž i mathematicky vyjádřiti. 
Lze též při stálosti zrychlení tíží kdykoli touž rychlost pádu magnetu opa- 
kovati. Jest tedy hlavní činitel elektrického podnětu co nejpřesněji měřitelný 
i měnitelný. 
XXX. 
