14 
se blíže Smulevič. , 6 ) jenž dospěl k výsledku, že mechanický výkon obyčejného 
svalu (žáby) klesá s rostoucí teplotou; klesání to nespadá v jedno ani s únavou 
ani s odumíráním. Dle Smulevice nastává při teplotě mezi 30°—40° »taková 
změna v polohách svalových molekul, že se nemohou k sobě přiblížiti«. 
O zabraňujícím vlivu teplení na čivost nervu není vůbec žádného údaje. 
Zůstává ještě otázka, zda oteplení neb ochlazení ústroje nervo-svalového 
mimo změnu čivosti působí též podráždění, zda vyvolává činnost. Dle starších 
pokusů Valentina a Pickforda nastává podráždění nervu jen náhlými změnami 
teploty, a to dle Eckharda pouze teplotami smrtícími. Též Rosenthal i Afa- 
nasiev udávají podráždění nervu teplotami nad 35°. 
Grutzner 7 ) popírá zcela dráždící vliv změny teploty na hybné nervy; 
citlivé nervy dráždí se dle Griitznera oteplením, což poznati dle stoupání krev¬ 
ního tlaku; avšak na hybných nervech, totiž na svalech s nimi spojených, ne¬ 
pozoruje se dle Griitznera žádného podráždění změnou teploty. 
Dráždící působivost změny teploty, ať negativné neb positivné, na hybné 
nervy jest dle toho pochybná. 
V novější době obíral se Sobicraúski 5 ) touto otázkou znova. Dle pokusů 
Sobieraňskiho upadá skutečně ústroj nervo-svalový v tetanické podráždění, 
byla-li žába ochlazena na 0°, a působí-li na její nerv náhle teplota 40°; ku po¬ 
dráždění tomu jest nutno, aby rozdíl teploty působící náhle překročil mez 
39°—41°. Podobně vyvolává též náhlý přechod ze 40° na 0° tetanické po¬ 
dráždění. Často lze střídáním těchto mezí teploty vzbudí ti řadu »teplých a stu¬ 
dených tetanů«. Podráždění nenastává hned se změnou teploty, vždycky uplyne 
delší doba, mnohdy několik minut. Tetanus změnou teploty vzbuzený není 
stejnoměrný; jest složen ze střídavých záchvatů zkrácení a ochabnutí svalu, 
sledujících se v úplném nepořádku. 
Pozoruhodno, co praví Sobieranski (práce vyšla z laboratoře C. Liidwiga 
v Lipsku) o příčině těchto tepelných tetanů. Při přechodu z chladu do tepla 
uspořádají se elementy nervové v nových polohách. Podráždění nastává delší 
dobu po změně teploty, tedy v době, kdy nerv již jest stejnoměrně oteplen; 
nastává beze všeho jiného vnějšího podnětu; podráždění to jest tedy povahy 
automatické. Mohou tedy uvnitř nervové hmoty samé povstávati podněty, čímž 
nerv vystupuje z postavení pouhého nástroje, sloužícího toliko vedení odjinud 
sděleného popudu. 
Pro úplnost přehledu o vlivu teploty na čivost ústroje nervo-svalového 
uvádím ještě, že ochlazením obrací se reakce nervu na elektrický proud tak, 
že nastává podráždění při zavření na anodě místo na kathodě, jak dle Pfliigerova 
pravidla bývá; bližší doklady toho uvedl jsem v pojednání »úber elektrische 
Nerven-Erregung« v rozpravách král. společnosti nauk 1891. 
Přistupuju nyní k rozboru vlastních pokusů o vlivu teploty na čivost 
ústroje nervo-svalového. Pokusy jsou přiloženy na tab. II. a tab. III. 
6 ) Jahrb. d. Ges. der Aerzte in Wien 1868. 
7 ) Pflgrs. Arch. 17, 215. 
XXX. 
