18 
V některých pokusech oteplil jsem sval, kdežto nerv zůstal při normálně 
teplotě; tak Tab. II. p. 7., Tab. III. p. 1 e, f, g. Vezmeme v bližší úvahu tento 
pokus. Skupina e při normálně teplotě 4°; vf uveden sval na teplotu 22°, 
nerv zůstal při teplotě 4°. 
Nastalo nad míru rychlé zkrácení svalu, švihnutí pérem myografu tak 
prudké, že je znáti na zkřiveninách pořadnic; při tom velikost zkrácení zmen¬ 
šila se poněkud; ve skupině g při opětné normalné teplotě 4° jest pohyb 
svalu opět klidnější a vydatnější, zvláště při menším zkrácení. 
Teplení svalu obmezuje vydatnost jeho zkrácení, jak už Cyon , Pichford , 
Bowditch i Smuleviě pozorovali. Tu však objevuje se vliv ten již při teplotě 22°, 
kdežto oni pozorovali jej teprv při teplotě mezi 30°—40°. 
Dle Ficka dlužno uznávati při činnosti svalu dva různé děje; děj zkraco¬ 
vání a děj opětného prodlužování. Může být, že oteplení velice zrychluje děj 
opětného prodlužování, čímž nastává tak značné zrychlení a při tom obmezení 
pohybu svalu. Ke studium této otázky bude třeba časoměrných pokusů; 
nesledoval jsem ji tuto dále, ponechávaje si ji ke zvláštnímu propracování. 
Nyní jest otázka, jaký vliv má na čivost nervu přechod z normalné teploty 
k teplotě nižší. K významu toho bylo třeba čekati do března a dubna, až 
normalná teplota stoupne, aby ji bylo lze uměle snížiti. 
V pokusu tab. II. 10 2 jest postupný přechod z normalné teploty 15° 
na 10°, pak na 3° a zpět k normalné; na malém zkrácení viděti, jak s klesající 
teplotou stoupá. Přechod z normalné teploty do studená zvyšuje dle toho 
čivost nervu. 
V pokusu tab. III. 2 5 jest skupina a provedena při normalné teplotě 10°, 
skupina b při ochlazení ledovou vodou; nejmenší, ve skupině a sotva znatelné 
zkrácení ve skupině b stoupá. 
V pokusu tab. III. 3. jest při normalné teplotě 13° ve skupině 2 a malé 
zkrácení velmi neustáleno; snížení teploty na 9° při b zůstává bez vlivu. Teprv 
snížením teploty na 2° při C počíná růsti čivost nervu nápadně. Od skupiny 
d do g jeví se neustálenost; h jest skupina při náhlém přechodu z teploty 25° 
k teplotě 2°, nápadné zvýšení čivosti; to opakuje se střídavě v následujících 
skupinách i, k, 1, m. 
Velice rozhodný jest pokus tab. III. 4. Při normalné teplotě 12° sku¬ 
pina a neustálena; při b ochlazení nervu ledovou vodou, ihned nápadné zvý¬ 
šení čivosti. Při c návrat k normalné teplotě, čivost ihned klesá, opět ochla¬ 
zení a zvýšení čivosti při d , návrat k normalné teplotě při *, atd. Z toho vy¬ 
chází patrně, ze přechod z normalné teploty k nižší zvyšuje značně čivost 
nervu, kteréž zvýšení mizí při opětném návratu k vyšší normalné teplotě. Totéž 
jeví se v pokusu 6 při skupině 2 a a b. 
Ve všech těchto pokusech jeví se zvýšení čivosti ochlazením nervu pod 
normalnou teplotu rozhodně a trvale, pokud ochlazení trvá, jako se jevilo roz¬ 
hodně a trvale obmezení čivosti nervu oteplením nad normalnou teplotu. 
Nyní však, v pokročilejší době jarní, objevuje se nový zjev, velice pozoru¬ 
hodný. Proberme podrobněji pokus tab. III., 5. Při normalné teplotě 10° 
jeví se skupina a\ při b ochlazen nerv ledovou vodou: ihned stoupne čivost, 
XXX. 
