19 
ale brzo počne klesati. Při přechodu k normalné teplotě 10° c stoupá čivost 
vzhůru, a to výš, než byla s počátku při a\ při d jest zvýšení teploty z nor- 
malných 10° na 20°; první vliv jest obmezení čivosti, jež však brzo ustupuje 
zvýšení čivosti. Další skupiny pokusu toho nejsou více tak určitý. 
Pozorujme dále pokus tab. III. 6. Při c jest skupina normalné teploty 10°; 
při d oteplení na 18°, snížení čivosti; při e zvýšení teploty na 30°, zpočátku 
ještě patrnější snížení čivosti, jemuž však brzo následuje patrné stoupání čivosti. 
Při f náhlé ochlazení ze 30° na 2°; první účinek jest ještě větší zvýšení čivosti 
s následujícím však klesáním. V následujících skupinách opakuje se věc méně 
zřetelně. 
Nejpatrnější v této příčině jsou však pokusy tab. III., 9—13. 
V pokusu 9 skupina a představuje čivost nervu při normalné teplotě 10°. 
Při b oteplení nervu na 30°. První účinek jest vymizení malých zkrácení svalu, 
patrný zabraňující vliv, trvající 2—3 minuty, pak následuje zřetelné stoupání 
čivosti. Totéž stejně patrně v pokusu 10, jakož i v pokusu 2 skupina 5 b — c. 
Srovnej též pokusy 11 a 12. (Vesměs tab. III.) 
První vliv přechodu z normalného studená do tepla jest zabraňující, 
obmezení čivosti nervu. Potom nastává st 021 páni čivosti. 
Stopujme nyní pokus 13 od skupiny c při teplotě 10°; při d ochlazení 
první účinek jest patrné zvýšení čivosti, jemuž následuje potom klesání; totéž 
při f Podobně jeví se pokusy 7 a 8. 
První vliv přechodu z normalného tepla do studená jest povzbuzující, 
zvýšení čivosti nervu. Potom nastává klesání čivosti. 
Možno tedy rozeznávati v působení tepla a chladu na čivost nervu dvě 
stadia. První jest obmezení čivosti oteplováním nervu, zvýšení ochlazová7iím. 
Druhé stadium, souhlasné s dosavadním učením, jest zvýšení čivosti nervu 
oteplením , snížení ochlazením. Kladu důraz na slovní tvar oteplováním a ote¬ 
plením. Neboť v tom rozdílu spočívá právě, zdá se mi, výklad celého zjevu. 
Zjevem tím nabývá mechanika nervové činnosti pozoruhodného dokladu, jehož 
význam vynikne ještě zřetelněji následující úvahou. 
První stadium působení chladu, ochlazování , zvyšující čivost nervu, bylo 
pozorováno již od Rosenthala , Efrona i Gotche , jak v přehledu literatury jsem 
uvedl. Avšak první stadium působení tepla, zabraňující vliv oteplování , ukazuje 
se tuto poprvé. 
V zimních měsících, při nízké normalné teplotě jevil se zabraňújící vliv 
oteplování velmi rozhodně a trvale, rovněž povzbuzující vliv ochlazování; první 
stadium působení rozvinulo se tu velmi široce, tak že ke druhému stadiu ani 
v průběhu hodiny nedošlo. 
V jarních měsících, při vyšší normalné teplotě, zkracuje se ono první 
stadium značně, brzo objevuje se opačně působící stadium druhé. 
Ona dvě stadia vzájemně opačného vlivu tepla a chladu na čivost nervu 
možno připsati dvojímu stavu nervových elementů. Při oteplování stoupá teplota 
nervu, jeho elementy přivádějí se v nové polohy; v tomto stavu obmezuje 
se čivost nervu. Pak nastane oteplení , nerv dostoupil jisté teploty, jeho ele- 
2 * 
XXX. 
