38 
V poloviční skupině b oteplen nerv na místě k elektrodám přiléhajícím 
na 25°; pessimum jako by se uvolňovalo a zahlazovalo. 
Úplné zahlazení pessima nastává ve skupině c oteplením nervu na 35°; 
čára jeví se v prvním oddílu parabolickou, v druhém oddílu skupiny docela 
kruhovou. 
Ve skupině d přiveden nerv opět na normalnou teplotu 13°; zdá se, 
jako by se pessimum znova začínalo vraceti. Skutečně, za půl hodiny na to 
ve skupině e jest pessimum vytvořeno, jako bylo v počátku ve skupině a. 
V pokusu 2 oddílu 1 jest dlouhé pessimum blízko maximalné činnosti. 
V oddílu 2 jest pokus zkrácen tak, že táž délka úsečky představuje dvojná¬ 
sobný rozdíl v podnětu, než byl v oddílu 1. Pessimum jest i tu zřetelně viděti 
to ve skupině a při normálně skupině 10°. Ve skupině b oteplen nerv na 30°; 
pessimum zahlazuje se; jest úplně zahlazeno ve skupině c při oteplení nervu 
na 40°. Návratem k normálně teplotě 10° ve skupině d počíná se opět vy- 
tvořovati. 
V pokusu 3 nepodařilo se oteplení nervu z 10° pouze na 20° pessimum 
zahladiti. 
Dle toho působí značné oteplení nervu z 10° na 35° neb více zahlazení 
vytvořeného pessima, jež se opět vytvořuje při návratu nervu k normálně teplotě. 
V pokusu 4 tab. VI. představuje se vliv ochlazení nervu pod normalnou 
teplotu na vytvoření pessima. Oddíl .9 jest proveden při normálně teplotě 
nervu 10°; žádné určitě vyznačené pessimum. Oddíl 10 představuje poměr 
činnosti k podnětu při ochlazení nervu na 2°; zřetelné pessimum se vytvořuje. 
V oddílu 12 jest proveden pokus dokonaleji, s opětným návratem k nor¬ 
málně teplotě. Skupina a při normálně teplotě 10°, pessimum velmi slabě na¬ 
značeno; skupina b při ochlazení nervu na 0°, pessimum velmi zřetelné, ba 
skoro, zdá se, negativné. Skupina c při opětném návratu k normálně teplotě, 
pessimum ochlazením vytvořené zmizelo. 
V pokusu 7 tab. VI., oddíl 3, skupina d jest podobné skoro negativné 
pessimum, způsobené umělým ochlazením nervu. 
Pokus 5 tab. VI. ukazuje umělé pessimum, vytvořené ochlazením nervu, 
jež zmizí opětným návratem k normálně teplotě zcela zřetelně. 
Pokusy 6 a 7 tab. VI. ukazují v souborném sledu proměnlivost čáry, vy¬ 
značující poměr činnosti k podnětu vlivem oteplení a ochlazení nervu. V celku 
ukazuje se, že ochlazení nervu vyvolává pessimum v poměru činnosti k podnětu. 
Ze všech pokusů vychází na jevo veliká nestálost a proměnlivost tvaru 
křivky znázorňující poměr ústrojné činnosti nervo-svalové k podnětu. Ne¬ 
stálost ta není uměle způsobena vlastnostmi podnětu, jak se domníval Fick , 
odměřuje podnět dle rostoucí intensity elektrického proudu. Nestálost ta 
spočívá v ústroji nervo-svalovém samém, jsouc podmíněna jeho proměnlivostí, 
takřka různými náladami, způsobenými rozmanitými podmínkami. Z těch 
zachytili jsme přibližně vliv teploty; snad působí i výživa, únava z činnosti 
XXX. 
