18 
spodiny řas, avšak celkový útvar jich stěn i buněk ani z daleka nepodobal 
se vystlání popsané kysty; jal jsem se tudíž studovati Mollový žlázy v sériích 
kysty i na jiných a nalezl jsem, že nelze si mysli ti nějakou změnu jich epi- 
thelu a stěn jich, tak věrně Sattlerem *) popsaných, aby vysvětlily původ této 
kysty, nehledě ovšem k očividnému původu, jejž serie nadobro rozřešila. I dvě 
žlázy a vývody Mollový vedle kysty v obraze 7. po levé straně ucpaného 
váčku byly, jak v dalších řezech sériových viděti jest, normální, až na jediné 
ampullovité rozšíření jediného vývodu potní Mollový žlázy, zcela dole, která 
by ve výkresu ležela v levo a hloub pod atrofickým váčkem řasovým c. 
Obsahu nějakého v této rozšířenině jsem neviděl. 
Velmi zajímavo jest, že i v tom jeví se shoda s nálezy Chiari-ho jenž 
na str. 211 , praví: »Nechci mlčením pominouti, že tu a tam na blízku větších 
atheromových kyst nalezl jsem pathoiogické změny v jednotlivých přiléhajících 
potních žlázách a to vícekrát rozpadnutí se žlázových epithelií na jemnozrnný 
detritus a jednou dosti značnou dilataci kanálků žlázových kolloidní hmotou, 
která kamencovou kochenillou se intensivně barvila. Dojem činila tato ektasie, 
jako by způsobena byla tlakem sousední atheromové kysty.« V sérii své ne¬ 
nalezl jsem nikde ani stopy po nějakém přívěsku žlázy potní u této kysty 
meziřasové, což by při anatomické stavbě závitků Mollový žlázy těžko bylo 
lze vysvětliti, kdyby byla povstala kysta z vývodu žlázy Mollový. 
Co se literatury týče, jednající o kystách povstalých na víčkách očních 
z potních žláz, nepodařilo se mi nalézti než práci Dessauerovu 2 ) o mikroskopi¬ 
ckém vyšetřování případu xanthelasma s četnými dilatacemi obyčejných pot¬ 
ních žláz na víčkách. 
»Dlouhé (lange, wurstfórmige Schláuche) široké kanály — vývody to pot¬ 
ních žláz — prostupují kůži na vše strany, vycházejíce od žláz neb často 
s ním zřetelně souvisíce; jednotlivé jsou v celku rozšířeny, jiné jen místy a 
tvoří pak ampullovité naduřeniny. Epitheliální vystlání jest v kanálech mírně 
rozšířených a ztenčených oploštělé, protoplasma buněk zrnité , jádro malé , 
málo barviva přijímací. Na širších rozšířeninách vývodů epithel ještě víc a víc 
se stává nižším, v některých jest docela plochý, tak že tvoří jen jemnou 
blanku; buňky mají pak místo kubické polygonální podobu, stávají se širšími 
a blíží se podobou Endotheliím. — Toto udání poslední mohlo by na první 
pohled svésti ku výkladu jedné části kysty ode mne popsané, a to stěny 
v obraze 7. f. —8 f\ když si vzpomeneme, že v sousedství při ústí žlázy 
mazové nalézá se též vývod Mollový potní žlázky ( Sattler 1. c. str. 785.) do 
váčku řasového, ano dle Recklinghausena prý vbíhá vývod žlázky potní do 
vývodu mazové. 
Mohla by tedy kysta povstalá rozšířením vývodu mazové žlázy míti část 
stěny tvořené ústím potní žlázy. Uvážíme-li však předně udání Sattlerovo 
6 ) Sattler, Beitrag zur Kenntniss der modificirten (Moll’schen) Schweissdriisen des 
Lidrandes Archiv fiir mikroskop. Anatomie XIII. 790 
7 ) Dessauer, Cystoide-Erweiterung der vergrósserten und vermehrten Schweisdriisen- 
knáuel unter dem klinischen Bilde des Xanthelasma palpebrarum. Graefe’s Archiv fiir 
Ophthalm. XXXI. 3. Str. 89. 
XXXIII. 
