19 
(1. c. 792.), že vývod potní na svém zakončení i ještě ve vzdálenosti 0*18 až 
025 mm od něho stává se tlustým tím, že 4—5 i 6 řad buniček tu vystupuje, 
které přímo do buniček zevní pochvy přecházejí — nemohli bychom si vy- 
světliti na tomto místě při ústí potní žlázky jednořadé šupinko vité buničky, 
jaké nalézáme ve stěně kysty obr. 7./—8./'. Mimo to další sériové řezy byly 
by musely zasáhnout! souvisící vývod žlázy potní a žlázku samu, což však se 
v praeparátech nenalézá. 
Nezbývá tedy jiný výklad, již na první pohled z praeparátu obr. 7. patrný, 
než že tato poloprůsvitná malá kysta meziřasová povstala rozšířením se vývodu 
žlázy mazové i její stěn částečně a přiléhající části váčku řasového zcela tak, jak 
vysvětlil Chiari původ kyst atheromových; základní příčina jest dle Chiari-ho 
hyperkeratosa, nahromadění se rohoviny v ústí a okolí váčků chlupových, což 
u řas můžeme již lupou často rozpoznati. Takováto hyperkeratosa povstala 
v případu Portově u pacienta, jenž přestál erysipely jedné polovice obličeje a 
hlavy a na této polovici vytvořilo se ke stu kyst atheromových. (Chiari 1. c.) 
Snad bylo by lze zařaditi sem některé případy, o nichž Kaposi v nové své 
učebnici se zmiňuje (str. 179.) a případ Rosenthaleiůvj) u něhož po omrznutí 
vyskytly se četné a velké, hojným mazem naplněné kysty na obou uších, 
jejž autor uvádí ve příčinu a souvislost se stavem podráždění žláz mazových. 
Kysta mnou popsaná zaujímá neznámé dosud stadium, jevíc i cylindrické 
vystlání i stěnu vývodu i žlázy mazové na svém obvodu, neobsahujíc žádných 
atrofických chloupků (řasů). Tato zvláštnost může býti podmíněna buď tím, 
že jedná se o tuhou, dlouho trvající řasu a poměrně krátkou dobu trvání 
kysty meziřasové. 
Jak klamný byl by úsudek, že původ řasových kyst jest vždy týž, do¬ 
kazuje následující případ, jejž měl jsem příležitost ve své privátní ordinaci 
pozorovati. U 381eté jinak zdravé paní, bílé pleti, v kůži obličeje ephelidy, 
nalézal se na pravém dolním víčku, právě uprostřed okraje kožního, nádorek 
jako větší špendlíková hlavička, zcela okrouhlý, dolní jeho okraj zcela přiléhal 
ku řadě řasové, na temporální a nasální straně měl na povrchu po jedné řase 
poněkud jiného směru než ostatní, mimo to lupou viditelné zakrnělé chloupky 
neb řasy, horním okrajem dotýkal se skoro okraje víčka, ležel tedy mezi 
radou řas a okrajem (svrchu popsaná kysta pak ležela mimo řadu, ale ne 
k okraji víčka, nýbrž na stranu opačnou); povrch této kysty jevil rovněž jemné 
cevičky, obsah vsak pod thnito cévami ležící byl bílý , čímž měl nádorek úplně 
vzezření millia. Lišil se tím již klinicky od předešlého; trvání jeho udávala 
nemocná s určitostí na šest týdnů. Excidoval jsem na žádost nemocné ná¬ 
dorek týmž způsobem jako předešlý, konservoval jsem jej poněkud jinak, 
totiž asi na 10 minut do koncentrovaného roztoku sublimatu, pak teprv do 
alkoholu. Při mikroskopickém vyšetřování serie, z níž ani jediný řez se ne¬ 
ztratil, se ukázalo, že jedná se o kystu povstalou rozšířením nejhořejšího dílu 
*) Rosenthaler, Ein Fall von excessiver Acne- und Comedonenbildung beider Ohr- 
muscheln. Archiv fiir Dermatologie und Syphilis 1891. S. 887. 
Rozpravy: Ročn. II. Tř. II. Čís. 33. 
XXXIII. 
2 
