6 
se o mikrokokcích a experimentálních chalaziích neb nádorcích, bez udání, 
zdali byly mikroskopicky prohlíženy. Tyto zprávy lze si aspoň u nás velmi 
těžko zaopatřiti. Z tohoto důvodu a za druhé, aby se nezdálo, že co nalezeno 
bylo u nás o aetiologii chalazia, jest jen opakováním nálezů ve Francii učině¬ 
ných již roku 1886, dovoluji si citovati doslovně, nejprv ovšem referát listu 
odborného Annales ďoculistique 1886. TXCV. »Société francaise ďophthalmo- 
logie. 4° Cengrěs annuel. Paris 1886.« 
Pag. 211. Bacteriologie du Chalazion. 
M. Poncet. Si l’on fait une coupe ďun chalazion, on apergoit deux par- 
ties, la tumeur propre constituant le kyšte et les parties inflammatoires, qui 
ťentourent. Dans la tumeur propre on trouve la membrane ďenveloppe re- 
vennue á 1’état embryonnaire et complétement dégénérée. Le tissu embryon- 
naire est mélangé ďun épithélium graisseux en déchéance, dans lequel on 
trouve les granulations de la matiěre sébacée. On a trouvé lá des cellules 
géantes, mais c’est une erreur ďinterprétation. M. Poncet croit, que les bactéries 
sont la cause cette proliferation. Pour examiner l’épithélium il faut le traiter 
par potasse, le chlorophorme et par le baume de Canada bouillant, afin de 
se débarasser de toute la partie graisseux. On retrouve alors des épithélium 
pavimanteux garnis á leur face inférieure de millions de microbes; ce sont de 
gros microcoques , mais on n’y trouve jamais de bactéries. La présence 
de microcoques est vrai non seulement dans les chalazions, mais dans touš 
les kystes sébacés en général.« 
»Tedy embryonální tkáň, v níž nalézají se granulace hmoty mazové, 
jest promísena se stuénélými degenerovanými epitheliemi, na které nutno 
íiéinkovati draslem ( chloroformem a vřelým balsamem Kanadským , aby se 
stucnélých částí zbavily , pak nalezne se dlaždicový epithel pokrytý na spodním 
povrchu milliony mikrobů; jsou to velké mikrokokky, však nikdy se tu ne¬ 
nalezne bakterií. Mikrokokky nejsou jen v chalaziích, nýbrž ve všech 
kystách mazových vůbec.« 
Na poměry těchto dvou chorob přejdu, až jednati budu o svých po¬ 
kusech s pyogenními kokky na víčkách očních, pokud jsem se jich nedotkl 
v práci o cystách na okraji víček. 
Sledujme dále diskursi o chalaziu v r. 1886. v témž sezení: 
M. Bouchei'on a fait la culture des microbes que l’on trouve dans les 
chalazions, en se servant du liquid contenu dans 1’intérieur du kyšte. Prenant 
une culture pure, M. Boucheron a fait sur le lapin des injections dans les 
cartilages tarses, et il a pu obtenir un certain nombre de chalazions experi- 
mentaux. 
En continuant ces cultures, M. Boucheron a fini par y trouver du nom- 
breux éléments différents. 
Z toho vysvítá, že Boucheron nezmiňuje se o bakteriích, neuvádí, zdali 
umělá chalazia mikroskopicky prohlížel a že měl v kulturách četné různé 
elementy. 
XXXY. 
