6 
Takový pohyb může ale býti způsoben toliko svaly, jež fungují jako staho¬ 
vači ohonu. 
Tlakem na konce nohou dráždí se tedy svaly ohon stahující,*) uvádějí 
se v kontrakci. Ze se zde skutečně jedná o reflektorickou práci svalovou, 
vysvítá z toho, že ohon i tehdy jest stahován, když smáčkneme centrální 
konec proťatého nerv. ischiadicus proštěpcem, anebo ještě lépe, když centrální 
jeho konec na nit přivážeme. Jakmile za nit zatáhneme, pohybuje se ohon s ta¬ 
kovou přesností jako údy nějaké loutky. 
Otázku, zdali vysvětlení kataleptického záchvatu člověka třeba uvést! na 
stejné pochody, nemohu ani kladně ani záporně zodpověděti, jelikož se ne¬ 
dostává dostatečných klinických studií. Tolik jest ale jisto, že mizí-li záchvat 
na př. tlakem na ovarium, se také u ženy jen o pochod reflektorický může 
jednati. 
Ohon vpravený do směru prodloužené osy těla lze také jiným způsobem 
z polohy jemu vnucené vybaviti. Stlačíme-li totiž konce předních končetin, 
zvedne se ohon nad rovinu vodorovnou. Zvednutí toto sice není tak nápadné 
jako sklesnutí, nicméně lze je silným tlakem tak sesíliti, že se dá na větší 
vzdálenost demonstrovati. Zvednutí stane se ale patrnějším, když konce před¬ 
ních končetin silným proudem tetanisujeme. Při tom se dále objevuje, že sensi- 
tivní oblast, z které ohon reflektorický do výše lze uvésti, téměř celý povrch 
těla, vyjímaje zadní končetiny, zaujímá. Abychom odstranili námitku, že se 
zde snad jedná o působení vedlejšího proudu na sensitivní čivy předních 
končetin, dráždíme mechanicky různá místa těla štípáním. Zvednutí ohonu 
jest sice potom nepatrné, ano u některých zvířat se i nedostavuje, někdy však 
dá se zcela dobře dokázati. Rovněž tak vyvolává vefouknutí vzduchu stříkačkou 
do sluchovodu velmi často zřejmé zvednutí ohonu. 
Z předcházejícího vysvítá, že právě tak jako mnohé reflexy, připomínám 
pouze reflex kašle, kýchnutí, polykání, jen z určitých částí těla se vybavují, 
také i zdvihače a stahovače ohonu jen z určitých okrsků reflektorický mohou 
býti podrážděny. 
Ještě jeden úkaz lze pozorovati na kryse opiem otrávené. Jest to zabrá¬ 
nění reflexů současným zavedením druhého k centrálnímu systému se vztahu¬ 
jícího podráždění, jež studovali SetČenov**) a Goltz .***) 
Klesnutí vznášejícího se ohonu se nedostaví, tlačíme-li na zadní končetiny, 
jestliže současně také přední smáčkneme. Proto nezdaří se zvratné zvedání 
a klesání s takovou přesností demonstrovati na zvířeti upoutaném jako na 
volném. 
Příčina utlumení reflexů popsaných jest zde zcela zřejmá. Současným po¬ 
drážděním uvádějí se antagonisticky působící svaly ohonové v činnost, i jest pocho- 
pitelno, že účinek iednoho podráždění seslabuje se effektem podráždění druhého. 
*) Tím nemá řečeno býti, že se na úkonu tomto nesúčastňují svaly inserující na páteři 
neb pánvi, které indirektně mohou účinkovati jako zvedače ohonu. 
**) Setčenov, Uber den electr. und chem. Reiz der sensiblen Rúckenmarksnerven. 
Graz. 1863. 
''**) Goltz, Beitr. zur Lehre von der Function d. Nervencentra des Frosches. Berlin. 1869. 
XXXVI. 
