4 
že hlavní nervy obou postranních laloků neoddělují se od středního nervu 
celého listu, nýbrž že od tohoto oddělené z osy květní do nich vstupují, tak 
jakoby vstupovaly do dvou zvláštních od listenu docela oddělených postran¬ 
ních listů. 
O vývoji plodního obalu habru, jakož i ostatních habrovitých rostlin, 
víme posud velmi málo, zejména není známo, zdali povstává ze tří, později 
na zpodu kongenitálně srůstajících primordií (prvních hrboulků), anebo z jednoho, 
později ve tři špičky se dělícího primordia. Schacht ') podal nejprve vyobra¬ 
zení již poněkud pokročilejšího stadia obalu habrového (z počátku května), ve 
kterém obal již jako »malý trojdílný zelený list« se jeví. Schacht soudil dle 
toho, že se obal ten musí považovati za první list zárodku květního, tedy osy 
květní, a sice měl za to, že jest to list se dvěma palisty. Nedbaje základní 
zákonitosti v úpravě květu úžlabního, nebyl si toho vědom, že by první list 
na úžlabní ose květní neměl míti to postavení na přední straně osy, které obal 
plodní skutečně má, a hádal jen dle nejisté analogie na palistovou povahu 
jeho postranních laloků. 
Baillon * 2 ) v Histoire des plantes považuje plodní obal habru za jediný 
trojlaločný list, totiž podpůrný listen květu. V Adansonii pak líčí vývoj žen¬ 
ských květů lískových, hlavně ale semeníka a vajíček, s nímž se vývoj květů 
habrových, jak praví, až na vytváření se listenu obalného, v podstatě shoduje. 
Ale první stadie obalu toho ani u lísky nepozoroval. Ve výkresech před¬ 
stavil sice prvopočátky dvou květů vidlanu, na nichž se tvoří okvětí na způsob 
válu a pak plodolisty (obr. 2.—9.), ale po začátcích obalu plodního tam ani 
stopy nespatřujeme. Pak jako stadium nejblíže příští vyobrazuje květ ženský 
zjdoby mnohem pozdější (obr. 10.), na němž dlouhé papillósní čnělky již jsou 
vyvinuty a na jehož zpodu již viděti dosti velké, rozdřípené (jak se zdá čtyři) 
lístky neb laloky obalu. Kde se vzaly a jak povstaly, z toho nevysvítá, aniž 
v textu o vývoji jich něco určitějšího se nalézá. Je-li to vše správné, musilo 
by se z toho souditi, že u lísky obal ten listenný, jenž na prvních začátcích 
květů schází, teprva po založení okvětí a plodolistů, tedy tak jako listence na 
číšce dubové, značně opožděně tvořiti se začíná. Nápadné však jest, že autor 
o věci tak pozoruhodné ani slovem se nezmiňuje, jakoby si toho, co sám vy¬ 
obrazil, ani nebyl povšimnul. První vývoj obalu lísky a ovšem i habru po 
všem tom také ve výkladu BAiLLON-ově nevysvětleným, ano přímo záhadným 
zůstává. 
Výklad, dle něhož plodní obal habru jest listen s listenci srostlý, jenž 
ovšem vyhovuje pravidlům morfologickým, jest tedy přece do jisté míry theo- 
retický, tak že není to zbytečné, nýbrž vděčného povšimnutí hodné, jestliže 
zrůdné odchylky způsobilé jsou, poskytnouti ještě bezpečnější jeho potvrzení. 
Takové skutečně podávají zrůdnosti, které jsem letos v hojnosti a v podivu¬ 
hodné rozmanitosti, o níž poučuje krátký pohled na přiložené dvě tabulky, 
') Ve své »Entwickelungsgeschichte der Cupuliferen- und Betulineenblíithe«. Beitráge 
zuř Anatomie und Physiologie der Gewáchse. 1854. 
2 Adansonia Tome XI. (K73—16). Traité du développement de la fleur et du fruit. 
(Suitě) Corylées p. 163. Tab. VI. — Histoire des plantes. Tome VI. 1877. 
XXXVII. 
