5 
nasbíral s jednoho stromu odrůdy abnormální heterophylla ■) Hort. (s listy 
dílem celými jak obyčejně, dílem na jiných větvích protisečně laločnatými), 
jenž v Chudenickém zámeckém parku sázen se nalézá. 
Mohla by se snad zdáti malichernou poznámka, že jsem zrůdná plodní 
květenství z toho stromu ponejprve vzal k sobě, jda maně kolem něho za šera 
večerního, předpokládaje v důvodné naději, že by odrůda, odchylná a vlastně 
abnormální v listech, také v plodních obalech zajímavé zrůdnosti vyvinovati 
mohla. Však jsem již dříve na buku podobně různolistém a v témž parku 
chovaném měl šťastnou příležitost pozorovati morfologicky závažné mnohoklané 
a mnohoplodé číšky plodní, o nichž jsem svého času zprávu podal/ 2 ) Jest 
totiž pravdě podobno, že tam, kde specifický normální typus y jedné stránce 
(jako na př. v listech) byl porušen, snadno též v jiných, květních neb plodních 
částech zviklaným a nestálým se objeviti může. Skutečně splnilo se plnou 
měrou mé očekávání, když jsem natrhaná květenství plodní druhého rána za 
světla podrobně ohledával. Pozorování svá mohu roztříditi dle povahy pozo¬ 
rovaných úkazů v následující kategorie. 
1. Volné vyvinutí se listenců, které jindy s listenem srostlé 
jsou. Případy toho způsobu jsou pro morfologii plodního obalu habrového 
nej závažnější, protože podávají nejpádnější důkaz, že theoretický výklad srovná¬ 
vací morfologie na pravdě se zakládá. Neboť kdyby byly postranní laloky 
obalného listu již původně obyčejnými jeho úkrojky, nemoíily by se nikdy, 
ani abnormálně, na místě jich vyvinouti samostatné listy; naopak je-li toto 
možné za jistých změněných podmínek vývoje, jako ve zrůdnostech, jest tím 
podán důkaz, že jsou laloky ty původem svým zvláštní listy na ose květní, 
totiž listence, které zpravidla toliko s listenem srostlé se spatřují. Abnormita 
taková ukazuje nám stav původnější, má tedy ráz atavismu. 
V řečených zrůdnostech buďto jen jeden z obou listenců jest volně vy¬ 
vinut, druhý s listenem zůstává srostlým, anebo, což řidčeji se nalézá, jsou 
oba listence volné, a sice něco výše než listen na ose postaveny, při tom 
jeden listenec, a to vždy přední (tak zvaný listenec /?), výše než listenec 
zadní («). Je-li toliko jeden listenec volně vyvinut, který pak stojí něco výše 
než listen, bývá to též listenec přední (3. Vysvětluje se to vše tím, že ze dvou 
transversálních listenců bývá jeden («) dříve a tudíž níže, druhý pak později, 
jakožto druhý (Jf) a tedy výše založen. K tomuto původnějšímu stavu se 
rostlina v abnormitě zase vrací; právě proto, že stojí všecky tři listy nestejně 
vysoko neb aspoň listenec § výše, není srůst listenců neb druhého výše 
stojícího listence s listenem možný. Srůst ten jest v normálním vývoji pouze 
tím umožněn, že jsou tu všecky tři listy jako do jednoho kruhu sešinuty, tu 
pak není na periferii osy dosti místa, aby se všecky tři v plné šířce volně 
*) Viz o této odrůdě, která též v. quercifolia nazvána, F. Buchenau v Mittheil. des 
naturwiss. Ver. fiir Neuvorpommern 1879 str 197. Autor však v plodonosném květenství 
jiné odchylky neshledal, než že střední lalok obalu plodního byl skrácený. 
-i ) O morfologickém významu kupuly (číšky) u pravých Kupulifer. — Věstník král. 
české spol. náuk. 1880. — Též PRiNGSHEiM-ovy Jahrb. f. wiss. Botanik. Band XXI. Ober 
die Cupula von Fagus und Castanea. 
XXXVII. 
