7 
Srovnávací methoda morfologická pak nejbezpečněji může o významu 
záhadných částí rostlinných úsudek si učiniti, když v různých rodech, které 
ona spolu srovnává, nalézá rozličné přechody od stavu úplně jasného a-pů¬ 
vodního až k nejvíce přeměněnému, tudíž bezpečnému domyslu a výkladu 
nejméně přístupnému. Také abnormity mívají tu chvalitebnou vlastnost, že 
podobné přechody v nich se vytvořují, které tím jistěji a patrněji záhadný tvar 
objasňují, že na téže rostlině, netoliko v různých rodech, se vyskytují. 
Tak i srůst listenců s listenem mateřským má v abnormitách habru roz¬ 
ličné stupně. Některé listence jsou, jak jsme viděli, od listenu úplně volně vy¬ 
vinuty; jiné jenom na zpodu slabě s ním souvisí, jako na obr. 7.; jiné zas 
jsou asi do polovice své délky s listenem srostlé, jako ve stavu normálním 
(obr. 2.), ještě v jiných případech jeví se volné jejich konce jen jako krátké 
lalůčky, jako na obr. 1., kde výše stojící zub listenu jest nemnoho menší 
nežli lalok pod ním, od srostlého listence pocházející. Ještě méně znatelný 
a tupý jest lalůček, listencem X tvořený v obr. 10., ač jinak dostává tentýž 
oddělený hlavní nerv, jako jeho značněji vyvinutý protějšek, a též k nepatrnému 
chobotu mezi ním a listenem odděluje se týž družný nerv jako tamo. Konečně 
ani ten nepatrný zoubek již se nepozoruje, jak na obr. 9., ačkoli tentýž 
basální nerv z osy květné na té straně vystupuje, jako naproti do zřetelného 
laloku listencového, a též na té straně obalný list rovněž neobyčejně hluboko 
pod plodem sbíhá, jako na druhé straně, kde sbíhající kraj náleží listenci 
dobře znatelnému. Též listenu obr. 7. a listenu v obr. 21. A schází jeden lalok 
postranní, ačkoli basis obalného listu na té straně stejnou šířkou, jak na 
straně zřetelně vyvinutého listence, osu květní objímá. 
V této řadě pokračuje srostnutí listenců s mateřským listenem až k úplnému 
jich splynutí a sjednocení. Podobně splývají též lístky a úkrojky listů roz¬ 
dělených ve formě celolisté v nedílnou, jednoduchou, ale stejně (zpeřeně neb 
dlanitě) žilnatou čepel. Listenec se takořka ztrácí v listenci, mizí dokonalou 
redukcí. Před nedávném jsem k tomu poukázal, ') jak v kruzích květních re¬ 
dukce v počtu členů dílem zakrněním a potlačením některých členů, dílem 
srůstem až i dokonalým sjednocením a splynutím dvou neb více členů v jeden 
nedílný člen se děje. Květ rozrazilů ( Veronica ) na př. byl původně pětičetný, 
stal se ale v kalichu a koruně čtyřčetným tím, že zadní lístek kališní úplně 
byl potlačen, v některých druzích aspoň zakrněl na malý zoubeček, z koruny 
pak dva zadní lístky srostly až i úplně splynuly v jediný, na konci dvou- 
klaný neb zcela jednoduchý plátek. Také u rýtu barvířského (Reseda luteola) 
zredukováno dvojí okvětí pětičetné (jaké u jiných resed ještě se zachovalo) 
na kalich i korunu čtyřčetnou, při čemž zadní plátek korunní srůst ten ještě 
dvojitou šířkou a vyvinutím dvou konců, jakož i dvou hlavních nervů zřejmě 
na odiv staví. Redukce listenců však z pravidla se stává jich potlačením 
(ablastem) na oněch místech osy. kde by z ní vyrůsti měly. Habr poskytuje 
první případ redukce listenců jich srůstem a splynutím s listenem mateřským, 
') Viz stať mou: Ober den Bliithenstand von Morina und den Hiillkelch (Aussenkelch) 
der Dipsaceen Engler Botan. Jahrb. Bd XVII. 1898. 
XXXVII. 
