8 
což právě se stalo možným jen jich pošinutím do stejné výše s listenem na 
ose květní. 
U našeho habru (Carpinus Betulus ), jehož obal plodní jest normálně troj- 
laločný, nedošlo k úplnému srůstu listenců s listenem, leda v abnormitách 
posléze zpomenutých, v nichž listenec úplně splynul s listenem, a to též se 
pozoruje u některých habrů cizozemských. Tak jest obal plodní zcela ne¬ 
dělený u habru východního (C. orientalis Múll. čili C. duinensis Scop.), po 
jedné straně nedělený, po druhé jedním na zad stojícím volným ouškem 
t. j. listencem, as jako v naší abnormitě (obr. 6.) opatřený u habru japon¬ 
ského (C. japo7iica Sieb. et Zucc.). Opět vidíme u jednoho druhu jako ab- 
normitu něco, co u jiných druhů jest normální. 
Rozličné stupně srůstu listenců poskytují též plnou jistotu, že listenec 
s listenem srostlý a jen jako lalok jeho vyvinutý jest totožný s listencem úplně 
volným, kdyby snad někdo k abnormitám nedůvěřivý chtěl o tom pochybo- 
vati, ačkoli již to k evidenci totožnosti oné postačuje, že vždy a všude tam, 
kde volný listenec se vyvinul, postranní lalok na listenu obal tvořícím se 
nenalézá. 
Co však způsobuje tyto stupně srůstu a tuto řadu přechodů z listence 
úplně volného až do listence úplně s listenem sjednoceného? Nenaskýtá 
se jiný domysl, než že v abnormitách těch zápolí dvě výtvarné síly neb 
tendence. Jedna tendence jest starší, atavistická, v abnormitě však nově vzbu¬ 
zená. Kde ta přichází k plné platnosti a vládě, vytvoří se listence volné, výše 
nad listenem stojící. Druhá, modernější a v normálním vývoji ustálená, vede 
k sešinutí a ke srůstu listenu a listenců v obal trojlaločný, anobrž v ab¬ 
normitách ještě dále až k úplnému jich sjednocení. Kde tyto dvě tendence 
spolu působí, tam vzniká prostřední tvar, tak jako dvě fysické síly na jeden 
bod působící dávají výslednici směru prostředního. I závisí to od toho, která 
z obou tendencí a jak dalece nad druhou převládá, anebo s ní v rovnováze 
se nachází, zdali prostřední tvar jednomu neb druhému extrému blíže neb 
právě uprostřed stojí. Odtud ta veliká rozmanitost přechodních forem, které 
v abnormitách se objevují. Vlastně již normální trojlaločný obal našeho habru 
způsoben jest ustálenou výslednicí obou výtvarných sil, kdežto u habru vý¬ 
chodního (C. orientalis) tendence sjednocující a k úplné redukci listenců při- 
vodící dosáhla samovlády. 
2. Vyvinutí se konečného květu vidlanu, který normálně 
potlačen jest. Vidlan jednoduchý (archibrachium) ze ženského květenství 
habru náleží mezi nehojné výjimky vidlanů, kterým schází konečný květ. 
Hlavní osa vidlanu dělí se prostě ve dvě ramena, nesoucí oba postranní květy 
s listeny a listenci (obr. 13.). Nemůže býti pochybnosti o tom, že vidlan takový 
není původní, nýbrž že kdysi před věky měl též svůj konečný květ, který 
však u potomstva zaniknul (ablastoval). Je-li tomu tak, dá se očekávati, že 
konečný ten květ za příznivých podmínek opět se může objeviti. Skutečně 
příznivé k tomu okolnosti v abnormitách se dostavují. Tak jsem shledal 
v jedné číšce z onoho buku, jenž nosívá hojně češulky mnohoklané a mnoho- 
XXXVII. 
