12 
jednou pojednal v PRiNGSHEiM-ových Jahrbůcher, ') zde význam ten opět vy¬ 
svitne. Vyrostliny ty jsou trojího způsobu. 
a ) Exkrescence vzniká tam, kde listen s listencem jest srostlý, a její 
kraje přecházejí do ohrnutých krajů jednak listenu, jednak listence. Ten tvar 
nejsnáze vysvětliti si možná, neboť pohled na něj (v obr. 4. B) stačí, abychom 
mu porozuměli. Listen i listenec jsou kraji spolu sousedícími na zevnitř ohrnuty 
a podél těch ohrnutých krajů pruhem vnitřní čili hoření strany srostlé, kdežto 
jindy srůstají přímo svými kraji neohrnutými. Ale tím způsobem zajisté srůst 
ten se neudál, že by ty dva listy ve stavu volném byly se ohrnuly a potom 
mechanicky srostly, nýbrž ony nejprve srostlé v celosti z osy vyrostly, srostly 
tedy kongenitálně, a na zevnitř vyrostly pak oba kraje v ohrnuté poloze ze 
srůstního pruhu, jenž listen od listence dělí. Pouze dle vývoje jsou to zvláštní 
výrostky ze vnější strany vzrůstajícího trojlaločného obalu plodního, v pravdě 
jsou to ohrnuté kraje dvou kongenitálně srostlých, t. j. na způsob jednoho 
nedílného celku společně rostlých částí rostlinných. 
b ) Podobné vyrostliny pozoroval jsem dvakrát na vnější straně dvou- 
klaného listenu (obr. 9 B, 10 B). Ty se táhnou zrovna tak od výkrojku mezi 
oběma laloky listenovými na rubu až ku zpodu listu, jak vyrostliny od vý¬ 
krojku mezi srostlým listenem a listencem v předešlém případě na obr. 4 B, 
a ohrnuté kraje obou laloků rovněž tak přecházejí do krajů vyrostliny, která 
zde ovšem z mediány listenu na zpodní straně středního nervu vyniká. Samoděk 
vnucuje se analogický výklad s tím, jenž v předešlém případě tak patrně 
v oči bije. Jako tam listen a listenec, tak se zde mají k sobě obě poloviny 
listenu, myslíme-li si je až dolů rozděleny, tak jako již hořeji rozděleny jsou. 
Kraje obou polovin jsou ohrnuté a obě půle podle nich až k výkrojku pruhem 
lícní strany srostlé. Ve vývoji samém nebudou ovšem obě půle nikdy sku¬ 
tečně odděleny tam, kde nyní souvisejí, právě tak jako srostlý listenec a listen 
tam, kde souvisejí, nikdy nebyly od sebe odděleny, jelikož vůbec při kon- 
genitálním srůstu nikdy takové prvotní oddělenosti a pozdnějšího spojení není. 
Tak i listen v přítomném případě pod chobotem mezi oběma laloky zajisté 
rostl jako jeden celek, z něhož na zpodní straně vyrostly oba ohrnuté kraje 
jako jediná exkre cence. 
Ale co si při tom třeba mysliti, že jeden list ze dvou polovin kongeni¬ 
tálně jest srostlý? Tato otázka týká se jak rozeklaných tak i srostlých listů 
vůbec, o jejichž poměru a původu později pojednám, pročež prozatím otázku 
tu nerozřešenou zůstavuji. 
c) Daleko rozdílným zdá se býti výrostek v obr. 5 B vyobrazený, který 
jako zvláštní celistvá čepelka vyrostl z mediány listenu, s níž také mimo volný 
konec svůj celou délkou souvisí. Rozumí se, že strana jeho od listenu od¬ 
vrácená jest jako líc listový vyvinuta, tak jakoby dva listy rubem svým proti 
sobě postavené spolu byly srostlé. V jakém poměru tento výrostek se nalézá 
') Jahrb. f. wiss. Botanik. Díl XIV.: Untersuchungen uber die generativen Produkte 
der Fruchtblátter bei den Phanerogamen und Gefásskryptogamen. Str. 371. 
XXXVII. 
