14 
svém, tedy listenem, není tak vysoko přirostlý, takže tvoří napřed taštičku pod 
vrcholkem semeníka. Kde jest srostlý s plodem, tvoří nervy jeho podobná žebra 
na plodu, jaké se na plodu volném nalézají. Na obr. 28. jest obal / 3 toliko na 
jedné straně listencem svým l l tak jako na obr. 16. kolmo přirostlý, druhým 
lalokem od plodu úplně volný. Konečně nej dokonalejší srůst celého obalu 
s plodem vidíme na obr. 19. Listen a oba listence jsou zde úplně náplodní, 
ušty listencové naproti velkému uštu listenovému, což nejlépe tak si předsta- 
viti dlužno, že obal jest číškóvitý, jako v případech dříve vyložených, ale číška 
jeho s plodem dokonale srostlá. Vývoj tohoto náplodného obalu jest zajisté 
stejný, jako vývoj náplodného okvětí, t. j. číška není prvotně volná, takže by 
až později se semeníkem srůstala, nýbrž srůst ten jest kongenitální, tak že 
rostoucí semeník vyzdvihuje tři nejprve na ose květní založené a dole vespolek 
jen málo související laloky do výše. 
Také tento srůst listenu a listenců s plodem má svou analogii u blízkých 
příbuzných, totiž u Ořešákovitých (Juglandaceae). Také tam jsou jmenované 
listy buďto až po vrchol neb aspoň do polovičné výšky plodu s tímto srostlé, 
ano ve východoindickém rodu Engelhardtia jsou listen a listence, po odkvětu 
se zveličující, obalu habrovému a zvláště přirostlému obalu v obr. 19. velice 
podobné. Kterak ono srostnutí obalu se semeníkem ve vývoji fylogenetickém 
se událo, to nám opět právě vylíčené abnormity výtečně znázorňují, spolu zase 
na novo se potvrzuje pravda již St. HiLAiRE-em pronesená, že co v jednom 
rodu (zde u habru) jenom nahodile a výminečně čili abnormálně se objevuje, 
v jiném rodu, zvláště v příbuzném, stalo se pravidlem a jako stav normální 
(po zákonu dědičnosti, jak po Darwin-oví k tomu připojiti dlužno) se ustálilo. 
8. Srůst dvou celých obalů plodních anebo dvou listenů do 
dvojlistu. Srůst obou listenů a srůst obalu s plodem týká se sloučení jinak 
volně oddělených částí téhož prýtu květného, sekundárního. Ale krom toho 
srůstají v abnormitách též dva celé obaly trojlaločné, tedy dva květné prýty 
\espolek anebo aspoň dva listeny, listy to primární osy květní, pobočné ku 
hlavní ose celého hroznu. Tento srůst jest ovšem čistě abnormální, neboť se 
cos podobného u příbuzných jakožto norma nevyskytuje, ale vzdor tomu má, 
jak ukážu, pro morfologii značnou důležitost. 
Nejčastěji srůstají takto oba obaly ve vidlanu dvoukvětém a to buďto na 
přední neb na zadní straně anebo na obou stranách, zřídka dva obaly tříkvě- 
tého prýtu anebo listeny jalové prýtu bezkvětého. Proberu tedy jednotlivé ty 
případy. 
d) Srůst dvou obalů dvoukvětého vidlanu na zadní straně prýtu vidlano- 
vého pozoroval jsem toliko jedenkrát. Zadní listence tu byly, na obr. 20., od 
listenů volny, jak svrchu již zpomenuto; byly tedy listeny samotné kraji svými 
zadními spolu srostlé. Tím povstal dvojlist, který zpředu dvěma dvoulaločnými 
oušky (srostlými to listenci) objímal oba květy. Osa nesoucí tento dvojlist byla 
zpředu i ze zadu rýhou podélnou rozdělena, tak jakoby dvě stopky květní 
byly srostlé, což (ovšem zas ve smyslu kongenitálního srůstu) jest také názor 
zcela správný. 
XXXVII. 
