25 
překvapuje podobnost šupinaté hálky dubové, kterou způsobuje žlabatka 
Cynips neboli Aphilothrix gcmmae s plodní číškou šupinatou, žalud ob¬ 
jímající, na témž dubě, a ještě větší jest podobnost s číškami velkošupin- 
nými některých dubů orientálských. Žlabatka píchne do pupenu a do vrcholku 
osního položí vajíčko, z něhož larva se vyvine. Toto píchnutí a vývin mláděte 
v pupenu má za následek, že pupen zveličí, šupiny jeho vyrostou a pomnoží 
se, z vrcholku osního, do něhož vejce položeno, vyroste kuželovité, na povrchu 
hladké, hnědé a lesklé těleso, které má podobu s žaludem a obsahuje ko¬ 
můrku, v nížto larva hmyzu se zdržuje; kolem něho však osa pupenu s listy 
šupinovitými se vyzdvihne, tak že povstane číška, která se s číškou plodní morfo- 
logicky dokonale shoduje. Vyobrazení této číškovité hálky podal jsem ve 
zprávách kr. č. spol. nauk r. 18S6 v rozpravě o morfologickém významu číšky 
u pravých Cupulifer (jenže bez hálky vnitřní žaludové, která asi náhodou byla 
vypadla), maje ji tehdy mylně za direktní přeměnu číšky plodní. Hálku vnitřní, 
uvnitř šupinaté hálky vnější sedící však jsem vyobrazil nedávno t. r. v »Oster- 
reich. Botan. Zeitschrift«, na niž poukazuji. 
Hálky smrkové opět mají podobu nějaké šbky, méně sice šišky smrku 
samého nežli nějaké Araucarie, 7 axodiey neb Cupressiney (nehledě na 
vstřícně čtyrřadé postavení šupin u těchto), poněvadž na okrouhlé šupiny, 
z nichž šiškovitá hálka (obr. 30.) složena býti se zdá, listy jehličí tak narostlé 
vyhlížejí, jako u jmenovaných Coniíer listeny k plodním šupinám jsou přirostlé. 
V krásných parastichách střechovitě seřaděné šupinovité zpodiny listové (obr. 30.) 
upomínají totiž na plodní šupiny, a jehlice na zpodinách těch nasazené, ku 
zpodu napříč rozšířené, mají podobnost s listeny, které u jmenovaných Conifer 
až na volně odstávající konečnou špičku s šupinami srostlé jsou. Kdyby ještě 
šupiny šišky Armicarie vespolek a s osou byly až na volný hoření okraj 
srostlé, byla by podobnost takové šišky s hálkou smrkovou ještě dokonalejší. 
Avšak tato podobnost skutečné šišky s šiškovitou hálkou smrkovou jest přece 
jen zdánlivá, tak asi jako podobnost výše dotčené vnitřní hálky dubové se 
skutečným žaludem. 
Neboť plodní šupina Araucarie jest pravý plodolist, jediný to list jedno¬ 
členného prýtu úžlabního, skutečně srostlý s podpůrným listenem tohoto 
ochuzeného prýtu květního; u smrku samého pak jest tvořena dvěma srost¬ 
lými plodolisty takovéhoto prýtu. ! ) Zdánlivá šupina hálky smrkové však, na 
níž skrácené jehlice sedí, má zcela jiný význam, neboť jest to pouhá prodlou- 
ženina hoření části zpodiny listové, o níž ještě dále určitější vysvětlení podám. 
Ovšem, kdyby se zakládala na pravdě theorie SACHS-ova a EiCHLER-ova, která 
učí, že jest listen plodní šupiny šiškové sám plodolist a šupina plodní pouhým 
výrostkem (exkrescencí) ze zpodu jeho vnitřního: byla by shoda mezi šiškou 
a šiškovitou hálkou mnohem podstatnější, a mohlo by se bez přeháňky říci, 
že mšice dovedou skoro totéž (ovšem vytvoření vajíček semenných vyjímaje), 
') O tom viz mé rozpravy v Aktech kr. české spol. náuk: Zur Kritik der Ansichten 
von der Fruchtschuppe der Abietineen 1882 a Die Gymnospermen 1890. 
XXXVII. 
