9 
střed jádro i dostává se s potravou do orgánu i napadá jednotlivě aneb 
mnohočetně (Mehrlingsinfektion) buňky, v které se zvětšuje na úkor buňky. — 
Buňka — hostitel — se též zvětšuje i vedle položené buňky jeví značnou pro- 
liferaci. Napadená buňka asi zachází, neb parasit, když ji byl vyčerpal, ji 
opouští, aby v šťávách tělních další fase vývoje předsevzal. 
Gregariny, nalézající se u červů, nezpůsobují nádorovité útvary; u člo¬ 
věka nalezeny v chrklích v Zaponsku při jisté formě krvácení plic. 
2) Coccidiidae (vejčité psorospermie starších auktorů) jest třída nejza¬ 
jímavější, jelikož k této čítají autoři parasita karcinomu. Coccidiidae jsou cizo- 
pasníci jednobuněční s tělem kulatým neb oválním, plasmo i karyofagi. 
Vývoj děje se ve směru kyst trvalých tvořením kyst, spor a srpků, a způ¬ 
sobem kyst ranných (Schwármsporencysten dle Pfeiffera) tvořením kyst a 
srpků. 
Pomocí kyst trvalých děje se nákaza ze zvířete na zvíře; rannými kystami 
nastává autoinfekce zvířete. Poslednější pozoroval L. Pfeiffer při průjmech 
mladých králíků, u nichž nemoc prudce a zhoubně probíhá. První začátky 
kyst ranných objevují se v buňkách napadeného epithelu střevního jako ne¬ 
pravidelná tělesa měnlivých obrysů, jež nejsou nic jiného než srpky, které za 
aktivních pohybů do buněk byly vnikly, jednotlivě aneb po 2—3. Na útraty 
hostící je buňky velice rychle rostou a nabývají těla kulovitého, velikosti 
12—15 na němž možno rozeznávati jemnou blánu obalnou, zrnitý obsah 
plasmatický, v jehož středu umístěno jest jádro. Toto se dále dělí, dávajíc 
vznik většímu neb menšímu počtu srpků, kteréž z počátku umístěny jsou 
meridianovitě, později následkem svých amoebovitých pohybů nepravidelně. 
Srpky mají zřetelné jádro uprostřed a na koncích obou skupinu zvláštních 
lesklých tělisek. 
Srpky vyvíjející se ve směru kyst trvalých rostou v ovální tělesa, jež 
brzy hostící je buňku vyplňují a z ní vypadávají, blanou se opatří, jež má 
jednu aneb dvě mikropyly. Zrnitý obsah jádrem této kysty stáhne se do středu 
v podobě kulovité. V této formě dostávají se kysty s trusem na venek, kdež 
měsíce mohou vydržeti. Zajímavý jest nález Leukartúv , který v i dál v kystách 
trvalých odumírajících tvoření se vakuol. 
Dostane-li se kysta opět do vhodných podmínek výživných, vytvořují se 
z plasmatického tělesa 2—4 spory vedle nucleus de reliquat; v každé pak 
spoře vzniknou dva srpky. 
Výše uvedený popis týče se hlavně Coccidium oviforme Leukart, jež 
nejlépe jest známo a jednak dle Pfeiffera zhoubný průjem mladých králíků 
způsobuje, jednak usídlením na epithelu žlučovodů známé uzliny žlutavé jater 
Anatomicky vyšetřena psorospermosa jater králíků velice často (Klebs, Leu¬ 
kart, Pfeiffer), i shledává se vedle dilatace žlučovodů i bujení adenomatosní. 
I my jsme vyšetřili několik případů psorospermosy jater i shledáváme, že 
velký počet buněk epitheliálních zůstává intaktním a že jen v obsahu žlučo¬ 
vodů mnoho kokcidií jest obsaženo. Karyokinesa na buňkách epitheliálních 
není tak častá; za to jest periangiochoilitis produktivní velice mohutná i mohla 
XXXV111. 
