16 
Případ Psorospermosy jest vzácný a proto sdělujeme jej obšírněji: 
Kolbinger Josef, nádenník, 54 roky. Anamnesa: Nemocný z rodiny zdravé, 
má tři dítky zdravé, žena nikdy neabortovala. Sám nikdy nestonal, nakažen 
nebyl. Choroba trvá od října 1891. Počátek její byl na hřmě. Tvořily se zde 
hnědavé skvrny a pupenečky od sebe roztroušené. Na některých místech záhy 
nastalo mokvání. Za silného svědění šířila se affekce do okolí. O době vzniku 
a způsobu utvoření pištěli na šourku nemocný neví udati. 
Vyšetření klinické 22. dubna 1892: Kůže na vlasaté části hlavy značně 
ztluštělá, četnými malými pupenečky barvy zahnědlé a mohutným hrbolkem 
rohovým pokrytými poseta. Místy splývají tyto pupenečky v infiltráty mohut¬ 
nější, pokryté souvislými, žlutavými stroupky; místy opětně po spadnutí 
stroupkův objevují se místa mokvavá, povrchněji aneb hlouběji do vrstvy 
Malpighiovy zasahující. Na kůži čela četné pupenečky primerní zvláštního rázu, 
které se ostatně částečně ve skupinách, částečně co isolované efflorescence 
na různých částech těla nacházejí. Pupenečky ty jsou velikosti špendlíkové 
hlavičky aneb prosa, přesně ohraničené, sedící v horních vrstvách škáry a po¬ 
kožky; jeví vesměs barvu intensivně zahnědlou, jen místy zarudlou neb za¬ 
žloutlou. Jsou kryty mohutným hrbolkem vrstvy rohové, po jehož odloupnutí 
objevuje se mokvající, místy žlutavým detritem pokrytá vrstva Malpighiova. 
Splýváním těchto pupenečků povstávají zarudlé plochy, na jichž obvodu pri¬ 
merní efflorescence vystupují. Na kůži čela jsou skupiny takových pupenečků, 
které místy způsobují ztluštění. Nej rozsáhlejší splývající infiltráty pokryté 
stroupky, trhlinami a exkoriacemi jsou na zádech, břiše a postranních částech 
hrudníku. Mezi splývajícími částmi lze však vždy viděti sem a tam třeba mini¬ 
mální místa, kde jest kůže zarudlá, pigmentovaná, avšak efflorescencí prostá. 
Horní končetiny zasaženy nejméně affekcí, mimo plochy podpažní, kde to 
macerováním přišlo k obnažení vrstvy Malpighiovy a kde nalézají se ve sku¬ 
pinách efflorescence nerozpadlé, nýbrž pevné, pouze v záhybu loketním a spoře 
roztroušené na vnitřní straně předloktí. Nehty ukazují jen nápadné podélné 
rýhování. Ostatně jsou normální, pouze nehet levého palce zbarven do polo¬ 
viny hnědě. V levém třísle volná kýla. Na obou stranách malé nádorky jako 
oříšky, fluktuující a při nabodnutí hnis vyprazdňující. Kůže v rýze stydko- 
stehenné, pak na sousedních krajinách šourku zvláštním způsobem změněna. 
Z niveau kůže zvedají se zde mohutné výrůstky brdečkovité, částečně tenší, 
částečně tlustší stvoly se zúženinou na spodině, které v podobě chřestovité, 
dělené hlubokými rýhami, zaujímají ty plochy. V rýhách mnoho hnisu a vět¬ 
šina těch verrukosních výkvětků zbavena epithelu a mokvající. Na jednotlivých 
místech jsou píštěle točité, ztrácející se v podkožním vazivu aneb v šourku, 
varlete nedosahujíce. Výběžky tyto táhnou se z obou stran ve hřebenovitém 
tvaru až do krajiny řitní. Sourek oedematosní, varlata normální. Na spodině 
šourku vyvýšené těstovité infiltráty, na nichž kůže jest zarudlá a které jsou 
prošlé fistulosními otvory, kterými řine se krvavý hnis a kterými pátradlo 
vniká do vaziva podkožního. Na dolních končetinách jeví se affekce sym- 
metricky, na vnitřní straně stehen v podobě isolovaných, místy skupinatých, 
ale nikoliv k větším plochám splývajících výkvětkův. Kůže na bérci drsná, 
XXXVIII. 
