22 
útvary vidíme v obr. 32, 33, kde v homogenní aneb zcela zřetelně z krvinek 
rudých složené hmotě intensivně zbarvená substance chromatická se nalézá a 
dokonce mají tyto safraninem zbarvené krvinky tvar srpkovitý a nelze upříti 
ovšem vzhledem k obr. 35, že srpkovitá tělesa jsou krvinky rudé, leč těžko 
říci, proč a za jakých poměrů krvinky rudé nestejně safraninem se barví (zdá 
se asi to býti přec jenom výsledek působení tekutiny Flemingovy. — Hlava). 
Jest ovšem podivno (obr. 36, 37, 32), proč některé krvinky rudé tuto barvivou 
reakci ukazují i uprostřed jiných, nebarvících se anebo normálně se barvících 
v prostorách krevních. Obrzut kloní se k domněnce, že jedná se o jakousi 
progressivní metamorfosu krvinek rudých. 
Obrzut pokládá jádrům podobné útvary za skutečná jádra vzniklá z krvinek 
rudých. Nám (Hlava) se zdá, že mohou povstati ze krvinek rudých útvary jádro- 
vité (rozplynutím chromatické substance), která však protoplasmatem se ne- 
obalují, nýbrž podklad oněch sporozoidních útvarů tvořiti mohou; tak podo¬ 
bají se krvinky rudé srpkům, změněné krvinky rudé sarkodám Nils Sjohrin- 
govým, shluky krvinek vybledlých (2^, 25, 17) kystám Ohledně tak zvaných 
uzavírek (Einschlússe) — vsunutí jedné buňky v druhou — poukazujeme ku 
obr. 18, 39 a 40. Různá jádra buněk leukocytárních neb karcinomatosních 
aneb pseudojadra obklopena jsou retikulovanou hmotou neb fibrillární, která 
kol jednotlivých neb kolem skupiny jich se utvořuje a snad svůj původ z krve 
béře — jak vidno v obr. 41, kde střed se skládá z více méně safraninem 
zbarvených krvinek rudých, jež obklopeny jsou fibrinoidní blanou, na jejíž dol¬ 
ním pólu s chromatické látky krvinek rudých jako jádro se utvořilo. 
Podobný útvar jest zobrazen str. 43, 42, kde ve vláknech fibrinových ně¬ 
kolik leukocytů jest vsunuto. 
Úplným vyblednutím obsahu takých prostor mohou vzniknouti útvary 
jako v obr. 44, a konečně i forma jaká v obr. 45, jest naznačená, která 
velice pěkně na kystu sporozoickou připomíná. Nezdá se tudíž, že by se jed- 
nati musilo o nějaké vsunutí jedné buňky v druhou, nýbrž kolem buněk 
leukocytárních i krvinek rudých i snad pravých jader i pseudojader karcino¬ 
matosních utvořují se obaly z krve pocházející fibrinové (substance vznikla ze 
krvinek rudých, Obrzut). V prostorách krevních karcinomů vidíme pak uza¬ 
vírky jiného druhu, jak ukazují obr. 46, 47, 48, 49, 50. Zejména (49) pře¬ 
kvapuje, že uprostřed hmoty fibrinoidní centrum jest vybledlé, jež vyplněno jest 
elementy srpkovitými, kteréž rozhodně nejsou nic než krvinky rudé. I ty 
vakuolární prostory (46—50) mohou býti krvinky rudé vybledlé. Podobně 
asi obr. 51, 52, 53 dá se vyložiti; v poslednějším účasť berou asi i leukocyty. 
Opět jiné inkluse jeví obrazy 54 a 55, 56, pocházející opětně z prostor 
krevních. Není pochybností, že tyto hmoty homogenní i safranofilní, obklo¬ 
pené bud leukocyty buď chromatickými jadérky a uzavřené fibrinoidní mem¬ 
bránou, jsou fibrinem (substance vznikla z krvinek rudých, Obrzut). 
Sarkosporidiovitou kystu, t. j. membránu opatřenou jemnými kanálky 
ukazuje obr. 58. Ve protoplasmatu homogenním nalézáme jádro s nukleolem 
a kolem zevně rýhované protoplasma, jehož zevní vrstva obsahuje chromatická 
safranofilní zrnéčka. Výklad rýhování membrány jest dosti obtížný. Možná 
XXXVIII. 
