4 
v daném případě rozpoznati, jaký asi nádor ten který pozorovatel před 
sebou měl. 
Potkáváme se u Fabricia, Hildana, Tulpia, Maase, Bartholina a jiných 
se jmény Fungus oculi, Excrescentia fungosa, Exophthalmia fungosa. Tumor 
cancrosus, Cancer, aniž bychom v určitém případě tvrditi mohli, jedná-li se 
o Carcinom, Sarcom nebo Gliom. O jediném z těchto případů, který Bartho- 
linus již roku 1665 popsal, můžeme se s jakousi pravděpodobností domnívati, 
že jednalo se o Gliom, jelikož se dočítáme, že Bartholinus radí u dítěte nádor 
i s okem odstraniti, »ne per nervos vitium ad cerebrum perveniret«, která 
indikace po dnes jest v plné platnosti. 
Teprve na počátku našeho století potkáváme se v literatuře s případy, 
které s plnou určitostí co Gliomy poznati lze 
Největší zásluhy o věc tu získal sobě Hirschberg, 1 ) který s obvyklou svou 
pílí a kritičnou důkladností veškerá udání z téže doby našeho předmětu se 
týkající prostudoval a mimo to četné staré praeparáty klassických případů, 
které Johannes Múller v Berlínském Museu byl uložil, histologicky prozkoumal, 
a resultáty tohoto badání ve své výborné práci o Gliomech sítnicových uložil. 
Těmito pracemi bylo nezvratně dokázáno, že to byl Wardrop,^) který první 
více případů Gliomů popsal, a sice roku 1809 pod jménem »Fungus haema- 
todes«. Krátce na to, roku 1820, popsal Travers 11 3 ) podobný případ u malého 
dítěte. 
Na to sledovaly roku 1821 publikace od Schneidera 4 ) a Lercheho. 5 ) Pak 
roku 1823 od Haaseho 6 ) pod jménem »Fungus medullaris«. Panizza 7 ) popsal 
více případů pod tímtéž jménem, první roku 1826. Téhož roku jeden případ 
Chelius. 8 ) V letech třicátých potkáváme se především s publikacemi Wellera, 9 ) 
Makenzieho, 10 ) v. Ammona 11 ) a Seiferta, 12 * ) kteří Gliom pode jménem Mark- 
schwamm popisují; pak sledují publikace Lawrence, ,3 ) Linkeho 14 * ) a Donegana. ,5 ) 
Na počátku čtvrtého decennia shledáváme Gliom u Sichela 16 ) popsaný co En- 
cephaloid, který výraz již dříve Laenec byl zavedl. Dále pak v letech čtyři¬ 
cátých potkáváme se s tolika již publikacemi o Gliomu, že tu je již zejména 
uváděti nechceme, a v době nejnovější již se publikují pouze zvláště zajímavé 
•) Hirschberg, Der Markschwamm der Netzhaut. Eine Monographie. Berlin 1869. 
2 ) J' Wardrop, On fungus haematodes. Edinburgh 1809. 
3 ) Travers , Synopsis of the diseases of the eye. London 1820. 
*) Schneider, Dissertatio de fungo haematode. Berol. 1821. 
5 ) Lerche , Vermischte Abhandlungen Petersburg 1821. 
6 ) Haase, Dissertatio inaug. de fungo medullari. Berol. 1823. 
’) Panizza , Sul fungo midollari del ochio. Pavia 1826. 
8 ) Chelius , Chirurgische Kupfertafeln. Weimar 1826. 
9 ) Weller, Krankheiten des Auges 1830. 
10 ) Makenzie, Praktische Abhandlungen 1832. (Překlad z anglického.) 
n ) v. Ammon , v. Ammon’s Zeitschrift fiir Ophthalmologie 1830. 
,2 ) Seifert, Dissertatio inaug. de fungo oculi 1833. 
,3 ) Lawrence, A Treatise on the diseases of the eye. London 1833. 
H ) Linke , Tractatus de fungo medullari oculi. Lipsiae 1831. 
,5 j Donegana , Nachgelassene Abhandlungen von Markschwamm 1834. 
16 ) Sichel , Iconographia 1841. 
XL 
