19 
Tentokráte jest se mi uskrovniti s povrchním popisem scuta z důvodu, 
o němž byla prvé řeč. Pravda, nelze ani na základě tohoto úlomku nepoznati 
že rozdíly mezi štíty příklopu C. Sturi a C. Fuchsi jsou dosti závažnými, aby 
mohly býti považovány za dostatečné znaky druhové. K tomuto poznání do¬ 
spějeme, kdykoliv béřeme v úvahu polohu hran a brázd a pak i jich velikosť. 
Podotýkám, že vrcholový, okrajem tergálním a ozubeným uzavřený úhel jest 
mnohem větší, než jako u předchozího druhu. V souhlasu s tím jest dále po¬ 
loha hrany štřední (adduktorní), která leží asi ve středu okraje scutálního, a co 
nejvíce na váhu padá, velikost terga proti scutu. U druhu C. Sturi viděti terga 
malá, scutu velká, zde shledáváme oboje zdánlivě stejných rozměrů, jen za 
zevrubného porovnání objeví se štítky tergální menšími scutálních. 
Výška schránky 
14 mm. 
Delší kratší 
osa kuželu 
9 mm. 8 mm. 
Velmi pěkně Zachovalým povrchem vyznačuje se jedna ze dvou mně 
předložených schránek tohoto druhu, vyobrazená na tab. II., vzor. 1 a. Rozlo- 
žiti ji nelze bez obavy, že bude zničena. Její švy, jak bylo podotknuto, jsou 
slité, stěny má stlustlé. Tolikéž platí o druhé schránce. 
Creusia Fuchsi lze vším právem vzhledem na její zevní rádie považovati 
za přechodní tvar od C. Sturi ku C. costata. Ze druhy tyto, o jejichž dru¬ 
hové samostatnosti nelze pochybovati, přináležejí společné druhové řadě, o tom 
dávají důkazy dostatečné jednak tvar schránky, žebra a povaha povrchu; že 
jich nelze do jednoho druhu stáhnouti, potvrzují jednak patrné difference v ra¬ 
diích zevních a vnitřních, jednak rozdíly štítků příklopův. 
Naleziště. Litavský vápenec wóllersdorfský (2 exempl.). 
Creusia costata. Kramb.-Gorjan. 
1889. Ceratoconcha costata. Kramberger-Gorjanovič. Uber einen tertiáren 
Rudisten aus Podsused bei Agram, str. 50, tab. I., vzor. 1 a 2. — 
Berichtigung bezuglich Ceratoconcha costata aus dem Miocaen von 
Podsused. Verhandl. der k. k. geolog. Reichsamt, Wien, 1889, 
str. 142. 
1889. Creusia costata Kramberger-Gorjanovič. Berichtigung zu »Úber einen 
tertiáren Rudisten aus Podsused bei Agram.« Glasnik hrv. narovosl. 
družstv., IV. godin. str. 230. 
Laskavosti pana dra. Krambergra-Gorjanoviéova děkuji, že mi byla po¬ 
skytnuta příležitost přirovnati podsusedské creusie, jím do literatury uvedené, 
oněm nalezišť moravských a jiných. Té příležitosti pak použil jsem k načrt¬ 
nutí popisu chorvatských exemplářů, které tuto uvádím, abych doplnil obraz 
o dosavadních vědomostech zkamenělých creusií. 
Hořejší kužel druhu Creusia costata jest poměrně vysoký, ačkoliv proti 
basálnímu vypadá velmi nízkým. Jeho povrch kryjí radiálná žebra, přepažená 
jemnými s ústím a dolním okrajem kuželu rovnoběžnými přírňsty. Zebra 
střídavě stejná, slabosklenutá; brázdy mělké a úzké. 
* 
i. 
