11 
Jest třeba jakéhos rheotomu, jímž by se dala elektrická vlna na libovolné části 
rozřezati. 
Sestavil jsem následující rheotom (obr. I. v textu); cívka C sděluje proud 
indukovaný pádem magnetu M oběma měděným pruhům m a //z', jež jej 
vedou k nervu n. Rhetom R může však v libovolném okamžiku uzavřití kovové 
vedlejší spojení aRb, kterým se proud od 
nervu odvrátí. Rhetom skládá se z kovového 
kotouče K\ jenž se může kolem osy své sil¬ 
ným perem v kresbě vynechaným směrem 
šípu velkou rychlostí posunouti. Kotouči lze 
dáti velmi vratkou polohu, z níž se vybavuje 
v naznačený pohyb lehounkým dotknutím se 
páky /. Kotouč K jest vodivě spojen s pru¬ 
hem m. Po obvodu kotouče AT šoupe se pero p 
spojené s vodičem m'. Na obvodu koutouče 
jsou čtyry různě dlouhé pružcové isolující 
vložky z. Postaví-li se kotouč K u vratkou 
polohu tak, že se pero p dotýká pružcové 
vložky i, jest vedlejší vedení aRb přerušeno; 
proud indukovaný pohybem magnetu vy¬ 
rovnává se nervem n. Jakmile však proti¬ 
závaží P dotkne se při pádu magnetu M 
páky /, vyšine se ihned kotouč K velkou rych¬ 
lostí z vratké své polohy, pero p přijde na 
kovový obvod kotouče, vedlejší kruh aRb 
jest náhle uzavřen, průběh elektrické vlny 
nervem náhle přeťat. 
Na obraze II. (v příloze) jest postavení rheotomu R viděti blízko okamžení, 
kdy se protizávaží P dotkne páky /; v tom okamžení dopadl magnet M na 
zcela určité místo, od něhož jest rovník cívky vzdálen, dejme tomu, 30 mm. 
Tu vniká do nervu proud indukovaný v cívce pohybem magnetu až do této 
vzdálenosti; ostatní část jeho jest rheotomem odříznuta Šroubem, na obraze 
patrným, lze však přiblížit! cívku k místu, na které dopadne magnet Mw oka¬ 
mžiku uzavření rheotomového kruhu a Rb, postupně vždy o 1 mm, neb vůbec 
o libovolnou délku Čím blíže jest cívka u magnetu Mv okamžiku tom, tím jest 
patrně část indukované vlny, na nerv působící, intensivnější. Tak lze šroubem 
celou cívku přes magnet M postupně vždy v okamžiku uzavření rheotomu, 
takřka přetáhnouti, nahoru i dolů, celou indukovanou vlnu od počátku na 
konec neb od konce na počátek na libovolné části rozřezati. 
Schematicky lze si celý děj takto představiti. Budiž O — O f (obr. 2. v textu) 
indukovaná elektrická vlna. Je-li cívka vzdálena od magnetu v okamžiku uza¬ 
vření rheotomu na př. 30 mm, utne se vlna na místě 1, do nervu vnikla část 
O —1, rheotomem proběhla část 1— O'. Při vzdálenosti 29 mm utne se vlna 
na místě 2, při ještě menší na místě 3, na místě n — n n , vůbec na libovolném 
místě. Je-li s počátku cívka C nad místem, v němž uzavření rheotomu se 
III. 
