12 
stane, a posunuje-li se šroubem přes magnet dolů, jest celý děj obrácený; 
nejprv působí na nerv část vlny 0 — n n , naposled část O —1. 
Jaká jest fysiologická působivost jednotlivých částí takto rozřezané elek¬ 
trické vlny ? Působivost ta jest zcela typická, bezvýminečná, a jeví se v myo- 
gramu IV. v příloze. 
Uiínáme-li indukovanou elektrickou vlnu postupně vyloženým způsobem, 
tak že na nerv působí po sobě část 0 —1, O —2, 0 — n, vidíme na myogramu, 
že minimálně zkrácení svalu objeví se při velmi malé intensitě proudu, na př. 
při O — 1; zkrácení vzroste ale velmi rychle a dostoupí určité velikosti, na níž 
setrvá, bez ohledu na různost výšky ordinaty, značící intensitu elektrické vlny 
v okamžiku, kdy byla uťata. Postupně dojdeme k místu o, kde elektrická vlna 
obrací směr. Tu působí na nerv celá první fase vlny, totiž O—o. A tu nastane 
náhle zmenšení velikosti zkrácení svalu, ve figuře myogramu vytvoří se jakés 
sedlo. Postupujeme-li dále, působí na nerv fase O — o a postupně uťatá fase 
o — O'. Zkrácení svalu vzroste nad prvotnou míru; to ona superposice, o níž 
byla svrchu řeč. Posunuje-li se cívka přes magnet týmž způsobem, ale směrem 
opačným, obdrží se zcela symmetricky táž myografická figura v obráceném 
pořádku, tak že by obě na sebe převráceny se kryly. Výsledek pokusu toho 
jest vždy bezvýminečně stejný. 
Z toho vycházejí tři fakta: První, že celá fase elektrické vlny O—o působí 
fysiologicky slaběji než kterákoliv její část, 0 — 2, O —3 atd., náhle uťatá. 
Množství elektřiny a elektrická energie jest v celé fasi O—o větší, než v které¬ 
koliv její části. Rozhoduje tedy fysiologicky náhlost změny, náhlý spád s jisté 
výše potenciálu. Druhý fakt jest, že absolutná výše potenciálu nerozhoduje; 
neboť působí na př. 0 — 2 právě tak silně jako O —3. Konečně třetí jest ze 
indukovaná vlna elektrická působí dvojité podráždění, jež se jeví superposicí 
dvou zkrácení svalu. 
Rheotom svrchu popsaný připouští však ještě jedno důležité upotřebení. 
Postaví-li se kotouč K u vratkou polohu tak, že pero p dotýká se místa v, 
jest vedlejší kruh a R b uzavřen. Jakmile však při pádu magnetu protizávaží P 
dotkne se páky /, otočí se kotouč velkou rychlostí směrem šípu, pero p pře¬ 
běhne v krátkém okamžiku přes isolační vložku i. V tomto okamžiku jest 
kruh a R b přerušen; část elektrické vlny, indukované pádem magnetu, sou¬ 
časná s tímto okamžikem, vrhne se do nervu, neb — do galvanometru. 
III. 
