4 
Balfour 4 ) pak uvádí: »Although a more or less distinct network is present 
in most nuclei (I háve found it in almost a 11 embryonic nuclei) it is not uni- 
versally so.« 
V rozdílu tom pak vidí i naznačenou již různost dalšího vývoje, neb dle 
jeho mínění vytváří se definitivní vajíčka jen z oněch prvovajíček, jejichž nu- 
kleus skladbu sítiva ukazuje, a ta, u nichž nelze oné skladby postřehnouti, 
zacházejí. Ze názor tento není správným, lze se již i jen pouhým odhadnutím 
množství vajíček jednoho a druhého druhu přesvědčiti, srovnáme-li počet těchto 
prvovajíček s počtem oněch, která skutečně ku dalšímu vývoji dospívají. Jest 
těchto posledních v každém ovariu oproti počtu i oněch se sítivem v jádře 
velice málo, a lze tedy již podle tohoto povrchního odhadu určitě za to míti, 
že velká čásť, převalná většina i z oněch vajíček se sítivem v jádře zachází, 
nedospívajíc jen ku poněkud vyššímu vývoji. Zde pak dlužno ještě připome- 
nouti následující. Vezmeme-li různé části jednoho a téhož ovaria a konservu- 
jeme je různým způsobem, tu můžeme se přesvědčiti, ze oněch vajíček se 
sítivem a bez něho jest nápadně různý počet. Tak ku př. konservujeme-li 
tekutinou Flemmingovou, mají skoro všechna jádra oněch vajíček sítivo, kdežto 
po konservaci alkoholem ku př. jest jich se sítivem již značně méně a jest 
celkem nález dosti nepravidelný. Tak jeví se četná jádra jen jako rozplizlými. 
Po působení Múllerovy tekutiny jest u velice četných prvovajíček jádro jako 
z jednotné hmoty složené, bez nějakého i jen naznačeného sítiva. Nukleolus 
a sice jeden jest za všech případů viditelným. 
Jest za takových okolností ovšem nejbližší otázka ta, jaká jest vlastně 
skladba jádra těchto prvovajíček, a ku rozřešení jejímu nejbližší a nejpřiroze- 
nější cesta, zkoumati vliv různých oněch reargencií na jádro ono, vycházejíc 
od úplně čerstvých, živých vajíček. 
Nagel (1. c.) udává, že u vajíček ženy, jejichž jádro určitě ohraničeno 
bylo blankou, mohl vždy i u úplně čerstvých vajíček sítivo v jádře viděti, a 
udává, že tento jeho nález souhlasí s nálezy v. Benedenovými u netopýrů, krá¬ 
líků a jiných ssavců, jakož i s udáními četných jiných autorů u nejrůznějších 
druhů tvorů. Nález tento nemohu potvrditi na živých vajíčkách a sice jak 
prvotných, tak i na oněch dále již vyvinutých. Zkoumal jsem v tom ohledu 
velice, četná vajíčka od různých ssavců ve stavu úplně čerstvém a sice tím 
způsobem, že na ohřátém stolku mikroskopu zkoumal jsem buďto jen uvol¬ 
něná vajíčka z ovarií různých stadií vývoje v humor aqueus téhož zvířete neb 
i jen v liquor folliculi a udám zde úplně krátce své nálezy. 
U mladého 4 neděle starého morčete nalezl jsem hmotu jádra vždy jemně 
granulovanou, v níž lze bylo vždy jen jeden něco lesklejší nukleolus pozorovati, 
na němž nebylo lze další skladbu nějakou postřehnouti, měl vždy vzezření 
úplně homogenní. Velice záhy však a to již po několika minutách, stával se 
nukleolus až silně lesklým a bylo lze v něm někdy jako tvoření vakuol pozo¬ 
rovati. Jindy bylo viděti, že jeho tvar z počátku úplně okrouhlý jeví se po- 
4 ) Balfour: On the Struct. and Devel. of the Vertebrate Ovary. Quart. Journ. of m. 
sc. Vol. 18. 1878. 
XIII. 
