10 
způsob povstávání její ani pod drobnohledem sledovati nelze. Zkoumáme-li 
sraženinu tuto, tu vidíme, že jest na různých místech poněkud různá. Někde 
dělá dojem toliko jemné granulace, na četných místech však viděti vytvořená 
četná homogenní vlákna nejrůznějším způsobem uložená. 
Přehlédneme-li celou sraženou kapku při slabém zvětšení, viděti ihned 
že ony pruhy vytvořených snopců vláken tvoří jako houbovitou skladbu, kde 
trámce nejrůznějším směrem probíhají, nechávajíce značná oka, v nichž právě ulo¬ 
žena ona hmota jen po způsobu granul složená, neb i ve tvaru jemňounkého 
sítiva. 
Cím více jsem rozřeďoval bílkovinu, tím méně určitě objevovala se ona 
hrubá houbovitá skladba, tím méně vytvářela se lesklá vlákna a celek více 
měl jen podobu sraženiny granulované, v níž ovšem na různých místech v různě 
velkém množství byla nakupená granula. 
Dosti často jevila se ona vlákna kolem většího kousku sražené bílkoviny 
nějakým způsobem orientována. Někdy bylo zřejmým, že snopce vláken podle 
proudu přidaného alkoholu se položila, jindy nejrůznějším způsobem jevila se 
zapletená, což povstalo asi prouděním kapaliny při míchání se s alkoholem. 
Zřejmým bylo, že orientovaná jsou vlakénka ta podle fixnějších bodů. 
Pokus tento jest hrubý a nelze jen tak přenésti ho na pozorování půso¬ 
bení na plasma buněčné, neb zde jsou podmínky zvláštní, jichž při experimentu 
nelze ani dosti nedokonale napodobiti. Plasma buněčné samo a bílek, jehož 
zde použito, jsou i jen ve hrubě pozorovaném složení valně od sebe úchylné 
a což nej důležitějším, my necháme působiti reagencie na plasma živé, zde při 
pokusech jednalo se o tekutinu, v níž naurčito žádné skladby nebylo, bylť 
bílek filtrován a filtrátu použito. Z pokusů samých pak lze bylo konstatovati, 
že čím častěji bílek filtrován, tím méně zřejmě při srážení tvořila se homo¬ 
genní vlákna, která na nefiltrovaném nerozředěném bílku vždy s velkou urči¬ 
tostí po působení alkoholu se objevovala. 
Plasma buněčné jakož i hmota jádra nalézají se mimo to, jak již podo¬ 
tknuto, za zvláštních podmínek uložení, byť bychom i připustili, že stejně se 
srážeti budou jako uvedená bílkovina. Představme si jen ku př. jádro za klidu 
(a o to se hlavně v našem případě jedná), tu vidíme, že jest ono útvar velice 
malý, blánkou obložený, k níž všude plasma těsně přiléhá. Dále pak lze i za 
živa konstatovati, že ve hmotě jádra jest ku př. u vajíčka jeden nukleolus či 
skvrna jádrová. Útvar tento jest zajisté hutnější a bude tvořiti pro ono řidší 
plasma ostatní bod do jisté míry pevný, a blánka tvoří celou pevnou dutou 
kouli rozměrů tak malých, že při experimentě ani jen poněkud pro onu rozře- 
ďovanou bílkovinu poměry takové uměle připraviti nelze. Pokusil jsem se 
o to ve hrubých takřka jen schématech. 
Přimíchal jsem ku bílku něco různorodých jemných částeček hmoty alko¬ 
holem nerozpustné a shledal jsem, že proudy po přidání alkoholu nastalé tyto 
jemné částečky zároveň sebou zmítají a nelze tedy za body poněkud jen pevné 
v přesném slova smyslu částečky ony považovati. Než přece lze bylo viděti, 
že kolem míst, na nichž více takových částeček se nakupilo, sražená vlákna 
bílkoviny byla poněkud orientována. 
XIII. 
