Laskavým pokynem zvěčnělého p. prof. dra. A. Seydlera byli jsme v zimě 
r. 1890 upozorněni na kométu 1881 II., jejíž elementy posledně počítal pan 
dr. G. Gruss , předpokládaje dráhu parabolickou. Poněvadž zbývající odchylky 
druhého a třetího ze čtyř utvořených normálných míst ještě poněkud značné 
se jevily a jakoby na chod poukazovaly, mohlo se zdáti, že dráha parabolická 
dostatečně pozorováním nevyhovuje, a že tedy nutno předpokládati dráhu s ko¬ 
nečnou délkou hlavní osy. Avšak jak p. dr. Gruss se přesvědčil, dráha ellip- 
tická (s poloosou a = 1000) nejen neuspokojuje, ba úchylky oc) středních 
normálných míst tu ještě jsou větší, než při dráze parabolické, chceme-li ji 
proložiti prvým a čtvrtým normálným místem přesně. Ježto jednak nebylo 
posud použito všech pozorování a jednak z příčiny uvedené dalo se očekávat’, 
že pozorováním snad lépe vyhoví dráha hyperbolická , vyzval nás p. prof. dr. 
Seydler , abychom nový výpočet zosnovali. 
* * 
* 
Zmíněná kométa 1881 II byla odkryta dne 30. dubna r. 1881 professorem 
L. Swiftem, ředitelem Warner Observátory v Rochestru N. Y., a pozorována 
byla až do 11. května na četných hvězdárnách většinou evropských. Kolem 
20. května procházela perihéliem a zároveň perigéem, takže bylo lze nadíti se 
ještě pozorování na jižní polokouli v druhé polovici května, což by ovšem 
bývalo pro přesné určení dráhy velmi cenné. Litovati však jest, že pokud 
jsme se dopátrati mohli, těchto pozorování nestává. Tím více by si toho bylo 
přátí, ježto kométa byla tak malé světlosti, že jen na hvězdárnách se stroji 
velké optické mohutnosti pozorována býti mohla. 
Elementy dráhy podány byly různé, vždy však jen na malém počtu po¬ 
zorování spočívající. Tak v C. R. XCII p. 1272 uvedeny jsou na základě po¬ 
zorování v Paříži, Vídni, Berlíně a Dunechtu tyto elementy: 
a 
T= 1881, V, 20*43080 stř. Berl. času 
« = 300° 14' 16" 51 
= 126 30 59*0 | stř. aekv. 188 TO 
i — 77 52 53*5 J 
Igq =1-771 822 . 
XVI. 
l* 
