G 
byly hustě ležící tuberkulosní bacilly, zcela dobře specifickými methodami se 
barvící. (Ehrlich. — Gabbet.) 
Uschovaná suspense byla dne 25. října znovu převařena, vyšetřena na 
bacilly, které jevily různé paličkovité formy, dobře se barvily methodami 
vlastními tuberk. bacillůrn; na kulturách nevzrostly žádné kolonie vůbec; 
znova vstřiknuta byla dvěma králíkům do předních komor, každému do 
jednoho oka, avšak přímo do komory bez řezu. Zvířatům dal jsem do vaku 
spojivkového po zrnku cocainu. Bulbus byl luxován slabým vtlačením silnější 
tyčinky vedle okraje orbitálního (přes víčko) do orbity a fixován mezi prsty, 
tak že lze operaci přesně, bez poškození duhovky i čočky provésti. Po vbod- 
nutí jemné jehly vypuštěna postranním stlačením rány část komorní vody, 
načež bulbus opět reponován a pak vstřiknuto hojně bacillové kalné tekutiny, 
až tense o málo vstoupla a komora viditelně naplněna byla kalnou teku¬ 
tinou. Potom bylo na několika místech na okrajích víček a konjunktivy 
do vývodů Meibomských žláz vstřiknuto část tekutiny; do hořeních víček 
vždy o něco více, až nastal malý oedem spojivky. Kanulka byla na spodu 
oblita paraffinem, aby při zvýšeném tlaku tekutina neodbíhala. Zde ukázalo 
se, že vskutku (Koch) bacilly tuberkulosní mrtvé ve větším množství byvše 
vstřiknuty vzbuzují hnisavý zánět, což působí i sterilní Staphylokokky. (: Leber , 
Uber die Entstehung der Entzůndung, 121.) 
V prvních dnech nastalo zkalení rohovek a tečkovité a vláknité zelenavě 
žlutošedé exsudace na duhovkách, později hojnost zelenavě žlutého hnisu 
v komorách; rovněž i ve hořeních víčkách, kam větší množství vstřiknuto 
bylo, utvořily se abscessy; v Meibomských žlázách, do nichž jen nepatrné 
množství tekutiny úmyslně zavedeno bylo, povstala pouze nepatrná reakce, 
která v několika dnech zmizela a v celém dalším mnohaměsíčním pozorování 
nevzbudila nic, co by bylo lze zaznamenati. Abscessy v předních komorách 
po perforaci nechal jsem až do února 1893, tedy přes čtvrt roku; ve velikém 
špinavožlutém hnisu přední komory, bílému, obyčejnému suchému králičímu 
hnisu málo podobném, nenalezl jsem žádné kokky ani kulturou ani mikro¬ 
skopem, nýbrž zřetelně se barvící, byť degenerované, na jednom konci ztlu- 
stlejší tuberkulosní bacilly. Mrtvé bacilly tuberkulosní byvše vstřiknuty a vzbu¬ 
divše hnisavý zánét (Koch) je sté za étvrt roku dobře se zbarvily, coz snad 
bylo by lze i v chalaziích, kdyby tuberkidosní bacilly i odumřelé, nevindentní 
tam se nalézaly. O barvitelnosti mrtvých bacili nalézáme zprávy i u Kita- 
sataý ) Wissmannaý) Kleina * 2 3 ) a j. V žlázách Meibomských, jak jsem řekl, 
rovněž nevzbudily pranic, co by chalaziu trochu podobno bylo. 
Mohl bych si tu uvésti mínění autorů jiných na pomoc, kteří popírají 
souvislost chalazia s tuberkulosou, uvedu však zvlášť jen klassickou práci 
') Kitasato, Gewinnung der Reinculturen der Tuberkelbacillen. Ref. Centralblatt fiir 
Bakteriologie. Bd. XI. N. 14. S. 450. 
2 ) Wissmann , Virchow Archiv. B. 129. H. 1. 163. 
3 ) Klein , Pleomorphismus des Tuberkuloseerregers. Ref. Centrallblatt fiir Bakteriologie. 
Bd. XII. N. 25. S. 905. 
XIX. 
