10 
V 15 případech takovýchto začínajících chalazií, později i ve chronických 
podařilo se mi mikroskopicky nalézti zvláštní bacilly\ vždy tak charakteri¬ 
stické a v takém množství, v houfcích a skupinách , že jest mi podivno, jak 
mohly až dosud býti přehlédnuty. Snad lze to vysvětliti jejich bizarrní měnící 
se podobou. (Tab. I obr. 1., 2., 3., 4.) 
Nejlépe jest, nabodnouti takovéto čerstvé chalazion. přenésti velmi jemnou 
vrstvu na sklíčka, rozetříti ji mezi dvěma a barviti violetí gentianovou l"/ 0 
vodní (několik kapek alkoholu k vůli rozpuštění); nebo methodou Gram- 
movou, ještě lépe s modifikací Weigertovou. 
V 10 případech vypěstoval jsem tyto mikroorganismy bakteriologicky. 
Zakládání ploten, které jsem z počátku vykonával a které mne velmi 
zdržovalo, nemohu odporučiti, nanejvýše ještě plotny agarové, neb z agaru a 
krevního sera. 
Nejlépe jest postupovati tímto způsobem: Očistiti okolí oka, zvláště řasy 
dobře sterilisovanou vodou a mýdlem, k vůli čemuž lze dříve vkápnouti do 
vaku spojivkového několik kapek (2°/ 0 ) cocainu, na to dobře vypláchnouti 
vak spojivkový množstvím sterilisované vody (ano i alkoholu a sublimatu 
1 : 1000 jsem u anophthalmu užil) zachytiti chalazion incipiens do Desmar- 
resovy pincetty, ohněm sterilisované, zadržeti druhé víčko, řasy a slzní proud 
sterilisovanou vatou, nabodnouti opáleným dříve nožem napnuté chalazion, po 
čemž assistent, jenž má připraveny 2—3 platinové sterilisované kličky, zachytí 
opatrně žlutavobílou táhnoucí se hmotu z chalazia a přenáší na půdy; ope¬ 
rující nejlépe mu podrží zatím víčko, jinak se snadno stává, že druhé víčko, 
řasy a slzy čistotu bacteriologické práce porušují. 
Nejlepsí půdou jest lidské krevní sérum, agarové krevní sérum, glycerinagar, 
obyčejný agar. Nelze odporučiti bouillon, gelatinu, brambor, mléko. 
Za 2—3 dny objeví se na očkovacím pruhu v povrchu živné půdy ztráta 
lesku, jako na nadchnutém skle, později 5.—10. den, jako rosa nebo tečko- 
vité isolované kolonie, dosahující v nejlepším případě průměru 1—1*/ 2 mm , 
tuhé, ne vlhké, poloprůhledné, asi jako kapka svíčkového vosku, v centru vy¬ 
výšený uzlíček, okraj kolonie vlnitý neb zoubkovaný (Tab. II. obr. 2., 4., 5., 6.) ; na 
lidském krevním seru zůstává velmi často jen podoba porosené plochy. 
(Tab. II. obr. 3.) Tyto kolonie lze několikráte v různých generacích přeočko- 
vati, rostou nejlépe při teplotě 32°—37°, ano i když byly 4—8 neděl mimo 
ohřivárnu v pokoji, vyvíjejí se po přeočkování ovšem jenom jednotlivé kolonie, 
někdy jen 1—2. Jen poměrně zřídka se stává, že přeneseny byvše z agarové 
plotny na glycerinagar tvoří brzo — za 2—3 dny — popsané ozdobné kolonie, 
z nichž některé jako mince přes sebe okrajem ležící (Tab. II. obr. 2.) se 
seskupí. 
Bouillon zůstává vždy po vočkování kultur z chalazií pocházejících čistý, 
alkalický, se zvláštními práškovitými drobty, které v jasném bouillonu se vzná¬ 
šejí, později dole bělavou usazeninu tvoří. Prošedše však tkaní (abscessem) 
králíka, bouillon rychle skalují a okyselují. (Bouillony byly ze stejné i z růz¬ 
ných zásob.) V gelatině (Tab. II. obr. 1.) a agaru obyčejném utvoří se kolem 
vpichu jemné tečky, velmi sporé a později nahoře kolem otvoru vpichu hro- 
XIX. 
