8 
jež dostupují jisté výše, načež regressivní metamorfosy se dostavují; někdy 
však vyvolává hnisání. 
Chceme v následujícím dimorfní účinek bacilla tyfového doložiti jednak 
případy pozorovanými, jednak i experimentelně. 
I. 
i; Dne 7 . května 1892 pitvána byla v ústavu našem mrtvola ženy 21 lete, 
která dodána byla z kliniky psychiatrické s neurčitou diagnosou: Sub insultu epi- 
leptico. Při otevření dutiny lebeční a odstranění durae matris objevila se rozsáhlá 
meningitida hnisavá. V uchu nic pathologického. Za to charakteristický nález 
učiněn v dutině břišní. Ve slezině totiž exquisitní nádor akutní a ku konci ilea 
u chlopně Bauhinské asi 6 vyčištěných vředů tyfosních. Poznání pitevní znělo: 
tyfus abdominalis ve stadiu vyčistění vředů. Meningitis cerebrospinalis pu- 
rulenta. Hydrocephalus internus chronicus acute exacerbens. Degeneratio parenchy- 
matosa organorum. Tumor lienis acutus enormis. Nález v praeparátech těchto 
i po vykonané sekci dosti nás překvapil. Ovšem neočekávali jsme — jak samo 
se rozumí, — že by hnisavá tato meningitida způsobena byla diplokokkem intra- 
cellulárním Weichselbaumovým. Spíše domnívali jsme se, že jedná se o sekunderní 
infekci septickou, vyvolanou streptokokkem pyogenním neb diplokokkem Frankel- 
Weichselbaumovým. Mikroba tohoto, jakož vůbec žádného tvaru kokkovitého jsme 
nenalezli. Za to však objevily se nám dosti četně bacilly krátké, mírně zakula¬ 
cených konců. V rozpoznání bacilla tohoto — neupíráme — byli jsme chvíli 
na rozpacích; ač podezření, že jedná se o bacilla tyfového tehdejším p. prakti¬ 
kantům jsme vyslovili. Mohloť se na základě mikroskopických těchto praeparátů 
jednati snad přece o bacilla Neumann- Scháfferova, který v jednom případu ge- 
nuiní primerní meningitidy uvedenými autory popsán byl — (udání toto po¬ 
tvrzeno Netterem *) a jenž svými m rfologickými i kulturelními vlastnostmi bacillu 
tyfu abdominálního velice se podobá. I nezbývalo, ač podezření na základě nálezu 
pitevního, že asi jedná se v případě tomto o bacilla tyfosního, bylo odůvodněným, 
než ponechati konečnou diagnosu vyšetření bakteriologickému. Za to však s tím 
větší pečlivostí očkovali jsme na lehce kyselých půdách výživných, na nichž některých 
bacillu tyfovému lépe než jiným se daří, i přenesli jsme tudíž hnis meningeální 
jednak direktně vpichem do gelatin bramborových a do gelatin s 5 kapkami teku¬ 
tiny Pariettové i na plotny z půd těchto, a očkovali jsme kromě toho ze sleziny 
direktně do několika agarů, gelatin obyčejných i bramborových. Již po dvou 
dnech objevilo se, že podezření naše na b. tyfi bylo správné. Vyrostlyť na půdách, 
jež direktně infikovány byly, kultury charakterů bacillu tyfosnímu přináležejících, 
úplně cistě. I na plotnách gelatiny, očkované hnisem meningeálním vyvinuly se 
kolonie nezvratně pro bacilla tyfového svědčící. (Na plotnách z gelatiny alkalické 
vyrostly ještě kolonie bacilla aurea a sarciny žluté, zajisté nahodilé to znečištění 
vzduchem neb vodou.) Diagnosa postavena teď na jisto pro zkušeného bakterio¬ 
loga. Leč přece důkaz neklamné jistoty neopomenuli jsme provésti do detailu, 
a použili jsme v dalším všech method, v bakteriologii za platně diagnostické 
uznaných, jimiž docílili jsme vždy resultatů positivních. Kromě toho hleděli jsme 
i tinktorielními vlastnostmi presvědčiti se o tom, že námi vypěstovaný bacillus 
jest skutečně totožným s bacillem Eberth-Gaffkyho. Dokázali jsme, že bacillus 
náš vypěstovaný z meningitidy hnisavé i ze sleziny nebarví se methodou Gram- 
movou, barví se však obyčejnými alkalickými roztoky barviv anilinových. Doká- 
*) Netter , Recherches sur les méningites supurées. France médie. 1889. Nro 64. 
XXI. 
