9 
zaliť jsme ho i v řezech barvených methodou Lofflerovou, při čemž pod mikro¬ 
skopem objevily se nám bacilly dobře zbarvené, v menší shluky nahromaděné. 
Přesvědčili jsme se o čilé pohyblivosti jeho; vypěstovaliť jsme ho na bramborách 
ve známé kultury; přesvědčiliť jsme se, že bacillus náš sterilní mléko nekoaguluje. 
Tím vyloučili jsme tedy úplně bacterium coli com. b. Neumann — Scháffer 
(rychleji než bacillus tyfi. v gelatině rostoucí) a všechny druhy pod jménem ba¬ 
cillus semityfosus popsané, v mnohém ohledu b. tyfovému podobné. Užitím všech 
známých diagnostických i differencielních method proveden byl průkaz naprosté 
nepochybnosti, že v tomto případu leptomeningitidy hnisavé bacillus tyf osní jedině 
byl přítomným. 
Po objevu tomto pátráním v literatuře našli jsme zaznamenaný jen jediný 
případ našemu analogní. 
Popisuje totiž L. Kamen *) případ meningitidy jakožto komplikaci one¬ 
mocnění tyfového, rychle smrtí končícího. 
Při sekci shledána na konvexitě mozku meningitida s huspeninovitým, žluto¬ 
zeleným exsudátem. V hrudníku žádné změny. Při otevření dutiny břišní unikají 
plyny hnilobné. Slezina zvětšená, měkká, pulpy hojné. Ve střevě tenkém tekutý 
žlutý obsah; asi io cm od chlopně coecalní kulatý vřed, infiltrovaných okrajů. 
Dolní oddíl ilea a coecum nastříknuto. Žlázy mesenteriální zduřeny. Diagnosa: 
Typhus abdominalis, meningitis acuta, tumor lienis acutus. K bakteriologickému 
prozkoumání vzat kousek meningu a slezina. Mikroskopickým vyšetřením exsudátu 
meningeálního a ze sleziny nalezeny tyčinky tvarem, velikostí a vlastností tinkto- 
rielní bacillu tyfosnímu odpovídající. V praeparátech z meningů kromě toho Četná 
těliska hnisová. Kulturami v gelatině, na agaru a bramborách, jež stejné byly jak 
ze sleziny tak i meningů, přesvědčil se autor, že jedná se o bacilly tyfosní, jež 
i v řezech konstatovány. Připomenouti dále dlužno, že ani mikroskopicky ani 
v kulturách jiné mikroby neshledáný, pročež autor tvrdí zcela správně, že menin¬ 
gitida tato způsobena byla »metastasou jedu tyfového«. 
Kromě tohoto pouze ještě jeden analogní případ v literatuře jsme našli, 
ač vyšetření našeho přípodu spadá do doby dřívější před tou, kdy následující, 
jejž uvádíme, publikován byl. 
Enrico Monsi a Tito Garbone vyšetřovali totiž typický tyf u dívky šestileté, 
v rekonvalescenci exquisitními příznaky meningitidy cerebrospinální se jevící a le- 
tálně zakončujícího. Při autopsii shledáno: Meningitis cerebrospinalis fibrinoso- 
purulenta. Dilatace komor postranních. Bronchitis. Četné vředy tyf. ve stadiu 
zjizvení. Hyperplasie a nekrosy žláz mesenteriálních. 
Aniž bychom se pouštěli k vylíčení podrobností, vztahujících se k vy¬ 
šetření bakteriologickému tohoto případu, sdělujeme jen, že ani ve hnisu me- 
ning., ani ve slezině nenalezen než jeden druh bacilla, jenž v typickém způ¬ 
sobu poskytoval charaktery odpovídající i morfologicky i kulturelně bacillu 
Eberthovu, pročež možno s jistotou tvrditi, že tento případ meningitidy ce¬ 
rebrospinální hnisavé povstal invasí bacilla Eberthova. 
Případ náš tuto vylíčený jest tudíž druhým vůbec pozorovaným a třetím 
publikovaným. 
Druhý případ týkal se muže A. K., 331etého dělníka, jenž zemřel za ty¬ 
pických příznaků onemocnění tyfového na interní klinice prof. Maixnera Sekci 
J ) L. Kamen , Zur Aetiologie der Typhuskomplikationen. 
XXI. 
