18 
O5°/ 0 peptonu, což nejlépe se osvědčilo pro kultivování bacilla tyfového a 
kommabacilla Kochova. V gelatině kyselé jest vzrůst vždy bujnější. 
2. Plotny gelatinové. 
Na plotnách gelatinových alkalických třetí den vidíme dvoje kolonie: 
a ) povrchní, nepravidelně na okraji zubaté, malé, světlohnědé, tmavší 
v centru, lesku perleťového, světlejší na periferii, skoro průhledné; při 
zvětšení jako z brázd a ryh složené. Centrum někdy vyvýšeno bývá 
nad niveaux ostatní kolonie, jest hustší, velikosti dosahuje až špendlíkové 
hlavičky; 
b ) hluboké mají tvar buď ovoidní buď kulatý, přesně ohraničené, lehce granu¬ 
lované, průsvitné. Gelatina nikdy nezkapalňuje. 
Na plotnách bramborové gelatiny kolonie na povrchu jsou větší, žluto¬ 
hnědé, později hnědožlutozelenavé, s podobným vyvýšeným nepravidelným 
tmavším centrem. 
Na agaru glycerinovém nakloněném tlustý, bělavý, později nahnědlý 
povlak, málo lesklý, zvolna do plochy se šířící, jenž se dá velice lehce setříti. 
Se.střeme-li takovou asi lOdenní kulturu s povrchu agarového a natřeme-li 
novou kulturou, nedochází tato již vzrůstu, který má na půdě nevyčerpané. 
Natřeme-li ale agar, bacillem tyíi ztrávený, bakteriem coli, vyrůstá toto přece 
bujně. (Chantemesse.) 
4. Na bramboru dobře uvařeném, moučnatém (t. zv. škrobovém bramboru), 
politém y^/o kyselinou octovou, nevidíme pouhým okem skoro žádného vzrůstu; 
povrch bramboru očkovaného a v teple 37° C. udržovaného jest nanejvýše 
méně lesklý, matnější, nežli bramborů neočkovaných. Přejedeme-li povrch ten 
kličkou drátu platinového, tu cítíme drsnost; přeneseme-li pak z povlaku to¬ 
hoto něco na sklíčko, objeví se nám hojné množství bacillů s tendencí ve 
vlákna se spoj ováti, konců zakulacených, jež sem a tam lesklou kuličkou 
na konci svém jsou opatřeny. (Podobně jako někdy na povrchu gelatiny.) 
5. Bouillon alkalický při teplotě 37° C. jest za 24 hodin zkalen; zakalení 
toho se stářím kultury přibývá, při čemž se vytvořuje ssedlina bělavá. 
6. Maximum vzrůstu v krátké době (24 hodin) pozorujeme na bouillonu 
kyselém bramborovém , jenž jest velice příznivou výživnou půdou, v níž již za 
24 hodin značné zkalení a značná ssedlina i usazenina na stěnách zkoumavky 
dosti lehce diffundující se vytvořuje. (Bouillon tento sestaven jest dle návrhu 
p. prof. Hlavy ze šťávy bramborové, s přidáním 0 5% peptonu a ostatních 
látek v procentu obvyklém; půda tato hodí se nejen výtečně pro b. tyfového, 
ale i pro všechny mikroby, jimž na půdách kyselých dobře se daří.) 
7. Mléko sterilisované do zkoumavky nalité bacillus tyfový nekoaguluje, 
očkujeme-li z bramborů neb s povrchu výživných půd. (Opak bakterium coli.) 
Proti tomu pozoroval jsem toliko jednou srážení mléka bacillem tyíi a to 
v pozdní době, a sice očkoval jsem v případu tom z velmi staré kultury bouil- 
lonové. Výkladu proto nemám. Snad vinu neslo neúplné sterilisování mléka? 
(Dle nejnovějších publikací hodí prý se k differencování bacilla tyfi a 
bakteria coli mléko kokosové; methody této jsem dosud neužil.) 
XIX. 
