11 
bylo by percentuální porovnání obou nejisté. Časté vystupování jistých karakterů 
mezi lebkami z pozdní doby a z pražského okolí pocházejícími a mezi leb¬ 
kami zde popsanými nezdá se mi býti nahodilé, nýbrž geneticky odůvodněné.*) 
Porovnám-li dále svůj materiál s moderním v kostnicích uloženým, musím 
předně vytknouti, že ani p. dr. Niederle (»Lebky Zamberské«), ani jiní ba¬ 
datelé (Weisbach, Zuckerkandl atd.) nenašli typu řad. hrobů germánských 
v něm. Pan dr. Niederle jedině, jehož práce na větším počtu lebek se zakládá, 
konstatoval pouze dva typy: jeho typ A odpovídá našemu typu hradskému, 
typ B pak libčanskému; že různost typů těchto nezakládá se pouze na roz¬ 
dílech pohlavních, dokazuje řada mých popisů lebek, ale i udání p. Nieder- 
lovo, že typ A se nalezl též u rozhodně mužských lebek. Pan dr. Niederle 
(1. c. str. 17.) jest však »přesvědčen, že různé kraje české, tak jako ukazují 
různé typy živých hlav svého obyvatelstva, i na lebkách jejich objeví rozdíly«, 
k čemuž přisvědčuji, dokládaje, že jsem mohl v kostnici mělnické zjistiti typ 
řadových hrobů germánských, ale v mnohem menším percentu, než ho zde 
vidíme zastoupený, t. j. asi v 1—2°/ 0 , pokud z nespracovaného materiálu 
soudím. Toto percento, tvrdím, neplatí však vůbec pro obyvatelstvo nynější ; 
pro toto bude jistě ještě menší, neboť v kostnicích jest snesen materiál jistě 
až ze XVII. a XVI. století. Měření na živých podá dozajista ještě silnější pře¬ 
vahu typů krátkolebých. Jest tedy stálé ubývání typů dolichocefalních v dobách 
historických až na naši dobu věcí nepopiratelnou. 
Mírnou stenokrotafii jsem našel pouze jednou (u lebky ženské) — 5% > 
přednosní jamky 4krát (3 c? a 1 ml. ď) = 26’6% (u c? a ml. S = 36*4%)> 
ale vždy pouze naznačené, nikdy ne silně vyvinuté. 
2. Celkový výsledek, pokud se týče měr a indexů , lze asi následovně 
formulovati. 
Pražané šestnáctého století byli převahou brachycefalní : střední index 
š: d jest pro všechny 82'80, pro dorostlé 81*72; ženy jsou rozhodně brachy- 
cefalnější: neb střední index pro muže dospělé jest 80*77 (pro nedospělé 
c? 87*01) pro dospělé ženy 83*60 (pro nedospělé 9 87*40). Vzhledem k výšce 
stojí lebky na hranicích vysokých a středních: index v: d střední pro všechny 
lebky jest 75*21, pro dorostlé 74*94; obě pohlaví se v tom málo liší. (Dospělé 
ženy zdají se býti poněkud vyšší dospělých mužů; u nedorostlých jeví se 
však obrácený poměr.) Totéž dosvědčuje index š: v, který jest v průměru 
u všech 91*08; ale mužské lebky jeví se při porovnání v tom směru rozhodně 
vyšší (ď 92*68, a to 93*27 a 90*33; 9 88*98, a to 90*24 a 85*83). 
Lebky jsou dále leptoprosopní , neboť obličej jest v průmětu rozhodně 
vysoký, jak dle indexu svrchní části obličeje (52*91; pro dospělé c? 53*91, 
pro dorostlé 9 52*07), tak dle indexu hořejší čelisti (71 93; pro dospělé 
c? 73*47; pro dospělé 9 69*82). Mužské lebky mají poměrně vyšší obličeje 
než ženské, tyto vyšší nedospělých a lebky dětské. 
*) Tak jsem nalezl zvláštní tvar lebky v normě parietalní (přiblížení se obrysu ku 
stejnoměrnému oválu) v 35% a Zachovalý šev čelní v 15% 1 mezi lebkami z pražského 
Hrádku a ze Stodůlek vyskytuje se šev čelní v 50%, v pozdní době vůbec však pouze 
v 5*5%, mezi lebkami moderními (žamberskými) dokonce pouze v 3*3%. 
XXII. 
2 * 
