D. Stur ihned další poznámku, a to že nejenom na Vejhonu leží písky na 
lithothamniovém vápenci, ale i jinde, zejména na četných nalezištích haličských. 
Roku 1880 prohloubil a rozšířil prof. A. Rzehak 1 ) Suessův názor o slo¬ 
žení tvrdých slínů Vejhona. Rzehak sledoval vrstevní uložení vejhonských usa¬ 
zenin nejenom na severním svahu, ale i od Nosislavi ku Kohlbergu, tudíž i ve 
směru protiběžném, směru Snes sova zmíněného vrstevního profilu. Výsledky 
jeho badání jsou velmi zajímavý, zejména přirovnány-li k Suessovým resultátům. 
Na jižním svahu Vejhona vypozoroval A. Rzehak toto souvrství od 
spodu nahoru: 
a) Mocný modravý slin se skořápkami pteropodů, v němž foraminifery 
jsou řídkým úkazem, kdežto naproti tomu jehlice hub vyskytují se často. Su¬ 
piny ryb a konchylie objevují se rovněž zřídka. Vrstva tato pojmenována 
vrstvou vaginellovou. 
b) Jemnopísečnaté sliny, jež uzavírají místy konkréce. Ony přechovávají 
zbytky ryb (Meletta), též konchylie a zřídka schránky vaginell. Označeny jmé¬ 
nem sliny nosislavské. 
c) Jemnopísečnaté sliny, poněkud tvrdší než nosislavské, v nichž zhusta 
vyskytují se schránky druhu Aturia cf. Aturi . Supiny melettové a konchylie 
přicházejí zde zřídka, častěji foraminifery. V horních svých polohách jsou tyto 
sliny lupenité. Pojmenovány sliny aturiovými. 
d) Modrý, nezřetelně zvrstvený slin, jenž přechovává množství špatně Za¬ 
chovalých zkamenělin. Nej hojnější je druh Vaginella depressa , pak druhy 
Tellina sp ., Leda cf clavata , Nucinella ř Zřídka přichází druh Solenomya Do- 
derleiny. Korály a foraminifery vyskytují se zhusta. Sliny tyto označeny jmé¬ 
nem horní vaginellové vrstvy. 
e) Pískovce s velmi nezřetelnými bylinnými otisky. 
f) Žlutý jíl, poměrně chudý konchyliemi. 
g) Následují vrstvy druhého mediterranního stupně. 
Na severním a severovýchodním svahu Vejhona zjistil pak A. Rzehak 
tento vrstevní sled od spodu nahoru: 
a) Aturiové sliny. 
b) Sliny s poměrně bohatou zvířenou. Nejčastějším druhem jest zde Leda 
cf. nitida , pročež pojmenovány tyto sliny sliny lednovými , kteréž přibírajíce 
ku Kohlbergu písek, stávají se písčitými, až pak konečně přecházejí v kohl- 
bergský písek. 
c) Nákrovní vrstvy slinu lednových nestanoveny, na místě jich shledána 
diluviální hlína. 
Tímto potvrdil i A. Rzehak správnost Suessova původního pozorování, 
že uvrstvení ve svahu severním a severovýchodním je poněkud odchylno od 
onoho svahu západního. 
7 ) A. Rzehak. Ueber die Gliederung und Verbreitung der álteren Mediterranstufe in 
der Umgebung von Gross-Seelowitz. Verhandl. der k. k. geolog. Reichsanst. 1830, str. 301. 
XXIV. 
