11 
K o h 1 b e r g. 
Důležitost usazenin židlochovických: Kohlberga a Vejhona, přiměla mne 
napsati poněkud zevrubnější popis, než bývá obyčejem, o tamních vrstvách jak 
po stránce petrografické, tak i palaeontologické. K tomuto detailnímu popisu 
jednotlivých podělenu zavdala příčinu jednak zvířenná povaha zejména vrstev 
ztvrdlého slinu, jednak ale i snaha nalézti a poukázati ku vztahu mezi zvířenou 
kohlbergských písků, spodních tvrdých slínů a pískových vložek litavského vá¬ 
pence Vejhona. Mou snahou bylo tudíž nastíniti předkem pokud možno věrný 
obraz dosud velmi málo známé zvířeny kohlbergských pískův, dolních ztvrdlých 
slínů v Vejhona a konečně odhaliti obraz rázu dosud úplně neznámé zvířeny písko¬ 
vých vložek zdejšího písčitého litavského vápence. Kromě toho běželo mně i o to, 
abych vymezil, pokud toho nynější poměry dovolují, povahu zvířeny, juž na 
první pjhled nápadných lavic spodních tvrdých slínů a abych poukázal k tomu, 
kde a v čem vlastně máme hledati příčinu Rzehakova rozdělení vrstev téhož 
stupně (tvrdých slínů č. šlíru) v několik samostatných členů. V předložené 
práci pojmenoval jsem lavice v zářezu voznice rovněž jmény na individua nej¬ 
bohatších druhů, avšak pojmenování tato slouží mně jako prostředek k cíli, 
nikoliv nejsou mým cílem. Ona mají za účel zevrubněji označiti ony lavice, 
jejichž zvířeny poněkud se odchylují od společného typu a kteréž, ačkoliv se 
povrchně odlišují, přec jen ve svém jádru se srovnávají. 
Zvířena písků kohlbergských proložených tenkými lavicemi 
tvrdého pískovce. 
Jak připomenuto budiž, upozornil poprvé na kohlbergské písky a jejich 
zvířenu prof. E. Suess. Úhrnně nalezl v nich nepatrné množství druhův, z nichž 
uvádí tyto: Turritella, Tellina strigosa , Pecten , Anomia a Balanus , kromě 
těchto zjistil tam ještě žebra Halitheria . V ornici pak tamních polí sbíral 
velké úlomky ústřice druhu Ostrea giengensis, o nichž podotýká, že jsou po¬ 
měrně zjevem řídkým. Rázem petrografickým a uložením těchto písků se 
řídě, zejména i k přítomnosti tenkých lavic tvrdého pískovce bera zřetel, roz¬ 
hodl se E. Suess pro názor, že kohlbergské písky představují aequivalent 
písků gauderndorfských a že na nich uložené tu a tam vyskytující se písky 
odpovídají vrstvám eggenburgským. 
Naproti tomu domnívá se A. Rzehak , že zdejší písky představují písčitou 
facii slinu vrstvy Leda , kteráž na severním svahu Vejhona jsouc ještě hlinitá 
přechází ponenáhlu, přibírajíc písek, ve facii pískovou. Kromě trubiček druhu 
Teredo sp. Rzehak neuvádí odtud nových druhů. Novinkou je, toť se rozumí, 
sdělení Rzehakovo, že geologická sbírka brněnské techniky přechovává od Zidlo- 
chovic písčité jádro nautila Aturia cf Aturi . Ale dokavad se nedokáže dok'ady 
hodnověrnými, t. j. nálezy novými, že v kohlbergských píscích druh Aturia 
cf. Aturi skutečně je, dotud nelze zmíněnému sdělení přikládati váhy, jelikož 
XXIV. 
