14 
Ve spodní části rozlišoval se tento novotvar v bílou a šedou hmotu. Za spo¬ 
dinou heterotopie pak objevila se v míše úplná, těžce chápatelná desorgani- 
sace bílé i šedé hmoty. 
Když i připustíme, že vymítění spodní části nádoru mimo piu stalo se 
snad postmortalně nahodilým artificielním způsobem, co však z nálezu našeho 
těžko rozhodnouti, a sklapnutí míchy za nádorem jen retrakcí roztaženého 
tkaniva, zbude přece jen vysvětliti ono heterotopické místo, které se pod ná¬ 
dorem nalézá v těch samých místech, ve kterých nádor něco výše umístěn 
byl. Zajisté, že kongenitalní vznik této heterotopie již tím jest naprosto vyloučen. 
V případě č. 25. a posledním vyplňují heterotopie rázu neurčitého bílou 
i šedou hmotou promíchaného dutiny jinými pathologickými processy vzniklého. 
V prvém případě jedná se o násilné vtlačení spodních nervových hmot ze spoda 
do dutiny, při čemž povrch této heterotopie jest se stěnami dutiny splynulý. 
Tu i tam ve spárách mezi ní a dutinou nalézáme celé konvoluty širokých 
kapilar o jemných stěnách ve sporé glii uložených, jež rozhodně mají ráz 
novotvořených cev. K nim pak spěchají větší cévy rozšířené jednak z cev 
centrálních, jednak z periferních. Leckde nalézají se místa, zejména na hrani¬ 
cích, neurčité gliové tkáně, jež činí dojem pletiva granulačního, ač přiznávám, 
že jsou od granulačního tkaniva vazivového v ranách vzezřením svým vzdá¬ 
lené. Avšak pochody regenerační centrálního nervstva jsou dosud tak ne¬ 
známé a záhadné, že myslím, že dostačí k rozhodnutí se dotyčnému konsta¬ 
tování v glie novotvoření se cev kapilárních se stěnami jemnými, nezdegene- 
rovánými. Jak již v líčení případu toho podotknuto, jeví se ráz násilí v této 
heterotopii už tam, kde spodní část její tvoří kousek vyklíněné Rolandovy hmoty. 
Případ tento jest jediný ze všech ostatních, jenž zřejmě dotvrzuje, kterak ná¬ 
silné převraty ve stavbě mišní, jichž vznik embryonalný již z povahy samé 
jest naprosto vyloučen, musily nutně vzniknouti před smrtí nemocného, neboť 
pak by nemohlo vzniknouti ono novotvoření se kapilar, které nejen kraj he¬ 
terotopie, nýbrž i také stěny dutiny proniká. 
Druhý případ podobné heterotopie připouští však ještě jiný výklad. Zde 
dutina (č. 27.) v jedné polovici šedé hmoty, které nahoře asi ve vzdálenosti 
půl druhého centimetru solitarním tuberkulem vznikla, vyplněna jest pojednou 
novou hmotou, obsahující gangliové buničky, vlákna nervová a z největší části 
rozmnoženou gliu. Uprostřed však této heterotopie probíhají veliké cévy, 
jichž stěny jsou znetvořené, značně ztluštělé, tak že mají ráz cev cylindromo- 
vých. I jemné odbočky jich s luminem velmi úzkým, mají podobně a nápadně 
ztluštělé stěny. Prostory praeadventialní jsou rovněž velmi rozšířené, adventiae 
rovněž zmohutnělé a zdegenerované a tkanivem jemným, jenž Weigertovou 
methodou haematoxylinovou se na černo barví, opletené. Podobného rázu 
cévy nalézají se však také jednak v sousedství bezprostředním tuberkule vrch¬ 
ního a také i v tuberkuli samotném, ačkoliv ono cylindromové zduření vlast¬ 
ních stěn nej menších cev nalézá se jen v heterotopii. Již svým obsahem má 
toto místo ráz pravé heterotopie, nikde nejsou v něm stopy solidního nádoru, 
avšak s ohledem na zvláštní způsob zdegenerované cévy v něm částečně 
také ráz reakčního tkaniva, jež kolem tuberkule se nalézá. Není tu vyloučena 
XXV. 
