32 
Ona upravení násilných převratů v míše, jichž ve většině případů i stopy 
nalézáme, nelze sobě ani mysliti bez regenerace hmoty míšní. Ta se však do 
dnešního dne u většiny autorů nejen že nepředpokládá, nýbrž ani nepřipouští. 
Dosavade jen periferní nervy jsou regenerace způsobilé. Neprávem však. 
Scobbo 22 ) sledoval otázku, zdali vyspělé tkanivo centrálního nervstva do¬ 
vede se jako periferní nervrstvo regenerovati; po známé literatuře sám pak 
provedl pokusů na 136 zvířatech různých a dospěl k závěrku, že stává re¬ 
generace a že jest tudíž i možná při vyšších obratlovcích, tedy i u člověka. 
Brown-Sequard 23 ) dospívá rovněž k tomu náhledu na základě vlastních i ci¬ 
zích experimentů, dále na základě klinických dat, tak že se neodvažuje ani 
tvrditi, že by u zvířat i u člověka úplná regenerace míchy mohla býti ne¬ 
možnou. To jest závěrka arci dalekosáhlá, která však našimi nálezy na mí¬ 
chách různých jest přímo opodstatněna, byť i ne v tom velikém rozsahu. 
Měl jsem několikráte příležitost v našich případech naznačiti, jakým po¬ 
chodem se tyto regenerační pochody dějí. Můžeme je rozděliti ve dvě sku¬ 
piny: buď per primam intentionem aneb per secundam. 
Dle prvého způsobu napravuje se ihned vše, co bylo zničeno. Přerušené 
spojení ve drahách nervových obnoví se, nestává-li jiných překážek opět co 
možná v původním svém místě, podobně jak u přerušených periferních nervů. 
Sem by spadala asi obnovení těch nejdistalnějších a nejdelších longitudinalních 
drah a pak zmohutnění svazků transversalních drah při sklerose disseminu- 
jící (viz č. 29.). Obnovení vedení nervového při pokusech na zvířatech po pře¬ 
říznutí míchy děje se asi tímtéž způsobem. 
Jsou-li zde překážky, najde si nervstvo dráhy jiné a tvoří známé nám 
heterotopie. Příklady takých regenerací zdají se býti nej obyčejnější. Neob¬ 
novují se jen dráhy nervové, nýbrž obnovují se místa homologická šedé hmoty 
na místech jiných, dislokovaných; patrně v blízkosti nebo lépe řečeno přímo 
z drah nervových, ku kterým ony hmoty šedé náležejí. Mé zkoumání nešlo 
tak daleko, aby pátralo po způsobe, jak se to děje, ale mám za to, že když 
zničená dráha nervová, jež v podstatě není nic než výběžek buňky gan- 
gliové, může se regenerovati, proč by nemohla z uchovalého výběžku buničky 
nová bunička se utvořiti. Nejnovější výzkumy Ramónay Cajala a Kolikrové , 
jinými již potvrzené, v nejjemnějších poměrech buniček a vláken nervových 
mezi sebou zdají tomu býti příznivými, aby nové spojení v jiných směrech 
pomocí rozvětvení válců osových, t. j. jich kollateral bylo umožněno. Příkladů 
novotvořených ganglií v místech neobvyklých jest dosti v našich případech, 
upozorňuji jen zvláště na případ 25. a 26. Jako regenerace bílé hmoty patří 
sem především asi kulaté heterotopie v zadních provázcích a snad i také ony 
podivuhodné heterotopie při luetických processech. Regenerace upravovači 
při převratech v míše rovněž sem náleží. 
Samo zdvojení míchy kladl bych sem a myslím, že jest dle názorů zde 
vytčených mnohem přirozenější toto za později, a sice regenerací povstalé 
vykládati. Případným dokladem jest zde případ Miury (č. 22.), v kterém při 
úplném odštěpení pravé od levé polovice míchy znovu utvořily se po každé 
medianní straně nové polovice, ač v rozměrech daleko menších. Patrně asi 
XXV. 
