7 
Kyselina kapronová. 
Bod 
C 5 H n . 
varu 204°0 
CO. OH 
= 116. 
Tlak 75*31 
cm. 
g 
16-34 
g 
0-0964 
0/ 
/o 
0-59 
+ 0°085 
185 
» 
0-2309 
1 41 
0-189 
200 
» 
04656 
2-85 
0-361 
211 
» 
0-7395 
4-53 
0561 
215 
» 
1-1644 
7-13 
0-865 
220 
1-7464 
10-73 
+ 1-273 
224 
Kyselina isomáselná. 
CH a \ 
>CH . CO . OH = 88 . 
ch/ 
Bod varu 155°0 . Tlak 75*39 cm. 
g 
15-33 
g 
0-2200 
0/ 
10 
1-44 
+ 0°243 
157 
» 
0-4436 
2-89 
0-430 
179 
» 
0-8349 
5 45 
0-785 
185 
» 
1-3448 
8-77 
+ 1-224 
187 
Diskusse uvedených výsledků pozorování skýtá mnoho zajímavého. 
Předem jest z čísel pro molekulárně hmoty všech zkoumaných mastných 
kyselin na první pohled patrno, že v benzolovém roztoku molekuly jejich 
trvají většinou jakožto dvojnásobné. K témuž výsledku dospěli jsme, jak již 
podotknuto, již dříve kryoskopickou methodou Raoult- ovou při těchto kyse¬ 
linách řady mastné, ba i při kyselinách řady olejové. Nemění se tedy v pod¬ 
statě poměry v benzolovém roztoku těchto látek, stoupne-li teplota od bodu 
tuhnutí benzolu (asi 5°) až k jeho bodu varu (as 80°). 
Dle zkušenosti, které o této věci nabyl Beckmann , jeví kyseliny organické, 
alkoholy a oximy v benzolových roztocích tendenci ku polymerisaci zřetelně 
patrnou i při bodu tuhnutí i při bodu varu benzolu. Nejedná se tu tedy o vý¬ 
jimky porůznu se vyskytující, ale o pravidelný zjev vztahující se k určitým 
třídám látek, který z povahy tříd těch nutno jest vysvětliti. 
Z kyselin organických zkoumal Beckmann*') v benzolovém roztoku jen 
kyselinu benzoovou a salicylovou, a shledal chování jich zcela obdobné tomu, 
jež našli jsme my při kyselinách řady mastném 
Polymerisace molekul jest v těchto případech jako v dříve uvedených zcela 
patrná. 
Pozorujme průběh hodnot pro »molekulárně hmoty« zevrubněji vzhledem 
ku koncentraci. Jak známo, stoupají v nejčetnějších případech molekulárně 
hmoty odvozené jak kryoskopickou methodou Raoult- ovou, tak Beckmann- ovou 
*) Beckmann, 1890. Zeitschr. f. ph. Chem. 6 . 440. 
XXVI. 
