4 
k této kuželosečce; kolmice k x s 0 na 0 1 L x má patu v ohnisku paraboly a 
přímka řídící k 2 paraboly jest průměrem kuželosečky uvedené procháze¬ 
jícím bodem 0. Protínají-li tudíž přímky k v k 2 rovnoběžku bodem k | 
vedenou v bodech K v K 2 , jest pro druhý střed křivosti 0 2 kuželosečky, 
bodu 0 příslušný, O x 0 2 = 3 K 2 O t = 3 0 1 K v Této souvislosti můžeme 
výhodně pro další konstrukci použiti. 
Je-li bod R na druhé indikatrix dán, a chceme-li sestrojiti druhý 
střed křivosti P 2 pro řez plochy S s rovinou R procházející přímkou % == PR, 
sestrojíme tu bod V, spustíme ze středu křivosti P 1 v rovině (x z) kolmici 
k rovině R a protneme kolmici tu rovinou (x y) v bodě M x ležícím na y. 
Přímka M 1 V jest stopou do (x y) roviny tečné k P 2 v bodě M, v němž R 
protíná ještě kružnici (3). Stopa ta protne x v bodě M 2 náležejícím tečně 
M 2 M v bodě M pro kuželosečku v R mající kružnici nad průměrem M P 
za kružnici křivosti v bodě P. Protneme-li tudíž rovnoběžku bodem P*, 
v němž seče P 1 M x rovinu R, k přímce % vedenou rovinou bodem P nor¬ 
málně položenou k přímce P* M 2 v bodě K a učiníme-li P* P 2 = 3 P* K, 
obdržíme v P 2 hledaný druhý střed křivosti. 
Naopak, je-li bod P 2 v rovině R dán, můžeme sestrojiti body K 
a M x ; pak kolmice v R spuštěná s P* na přímku P K protne x v bodě 
M 2 , a přímka M 2 protne přímku y v bodě V. Rovnoběžka bodem tím 
k y protne pak x v bodě R náležejícím druhé indikatrix. 
4. Polární rovina nekonečně vzdáleného bodu na ose x jest všem 
plochám P 2 příslušným této ose společná, jest to rovina os deviačních, 
mající rovnici 
m x + w y + — z = 0. (3") 
m 1 
Rovina ta seče rovinu (x z) v hlavní ose deviační m x 4----z = 0. 
m 
Je-li bod P/ k středu křivosti P 1 řezu plochy v rovině (x z) obsaže¬ 
ného souměrně položený vzhledem k bodu P plyne z poslední rovnice, 
že kolmice v rovině této s P/ na zmíněnou hlavní osu deviační seče x 
v bodě R druhé indikatrix k 3 bodu P. K této souvislosti jsme dospěli již 
dříve jinou cestou. 1 ) 
Rovinu (y z) seče rovina (3") v přímce h dané rovnicí 
n y + — z — 0. (4) 
m 
Rez roviny (x h) s plochou S má tu vlastnost, že pro bod P jeho 
2. střed křivosti splývá s prvým. Kružnice křivosti příslušná má tudíž 
s plochou S styk řádu třetího. Vzhledem k soustavě P ( X , Y), v níž jsou 
X a Y tečny k hlavním řezům normálním, obdržíme pro souřadnice (X , Y) 
libovolného bodu na h, klademe-íi (X , x) = <p 
X = — y sin <p, Y = y cos <p ; 
IV. 
) Poznámka na !?tr. 1. 
