podle Č. Zahálky na 10 pásem, jelikož jsem je shledal dosud správ¬ 
nými. 13 ) 
I. pásmo křídového útvaru je vyvinuto v podobě pískovců a slepenců 
jemno- i hrubozrnných, skládajících se výhradně z valounů křemenných, 
s tmelem kaolinickým (pak jsou šedobílé) nebo železitým (jsou-li hnědé). 
Tyto pískovce se střídají s vložkami jílů a lupků v polohách nižších. Jíly 
jsou světle šedé nebo téměř bílé a chovají v sobě hojné zbytky sucho zem¬ 
ských rostlin. Jíly jsou ohnivzdorné a dobývají se k účelům technickým. 
K I. pásmu křídy náleží patrně též štěrky u koty 335 na silnici ze Sli- 
vence do Prahy a na hřbetu Habrová, jež jsem patrně chybně pokládal za 
říční štěrky třetihorní. Nej pěknější odkryvy v tomto pásmu jsou jámy 
na jíl a lupky perucké, vých. od Slivence sev. od koty 299 a zašlá jáma 
na kraji lesa mezi kostelem sv. Jana a kotou 331 jihozáp. od M. Chuchle. 
Jiné odkryvy jsou na horním konci Hergetovy rokle jižně od Hlubočep, 
kdež je rovněž dobýván jíl. Tyto odkryvy poskytly hojnou floru křídovou. 
II. pásmo jest nepatrně mocné a nebylo proto v terénu nalezeno, 
neboť se ztratilo při špatných odkryvech v rozrušených píscích z pásma I. 
Zajímavé jest však zjištění zbytku III. pásma na silnici ze Slivence 
do Prahy, vých. od koty 350. Jsou to semické sliny, odkryté v příkopu 
silničním, jež mají svou důležitost jakožto nej jižnější zjištěný zbytek mořské 
transgresse křídové v okolí Prahy. 
Křídový útvar uložen je vodorovně, avšak jeho transgresní plocha 
je velmi nerovná. Tyto nerovnosti jsou nejlépe patrny u Slivence v Pří- 
dolí 1 ) severozápadně od koty 328, kde dobývají perucké lupky v údolí, 
jehož stráň je budována vápenci bránickými g a. Jelikož každá porucha 
tektonická v tom místě je vyloučena, jest nám přičísti tyto nerovnosti 
morfologickému utváření par oviny, do jejichž depressí vnikly sladkovodní 
usazeniny křídové. 
Ostatní útvary pokryvné. 
Na své mapě značím rozsáhlé uloženiny stěrku třetihorních, jež při¬ 
čítám dvěma stadiím, klineckému a zdibskému . 15 ) Stadium prvé vyvinuto 
je u Slivence na kótách 351 a 350, stadium druhé u Lochkova a mezi Velkou 
a Malou Chuchlí. O těchto štěrcích netroufám si však tvrditi s plnou urči¬ 
tostí, že náleží útvaru třetihornímu a zvláště jejich omezení nelze pro věsti 
přesně, neboť se neliší svou petrografickou povahou od sedimentů křídových, 
které v samé blízkosti vystupují; část těchto štěrků snad vznikla splavením 
a rozrušením peruckých vrstev. Přesto pokládám třetihorní stáří těchto 
štěrků za pravdě nej podobnější. 
ls ) O Zahálkově parallelisaci české křídy s cizí se nevyslovuji. 
14 ) Na toto místo upozornil již R. K e 11 n e r. Srovnej 1. c. 11. 
15 ) Srovnej O. Kodym a A. Matějka: Geologicko-morfologický pří¬ 
spěvek k poznání štěrků a vývoje říčních toků ve středních Čechách. Sborník čes. 
spol. zeměvědné 1920, Praha. 
II. 
