4 
Odkryv v e a za nádražím v Chuchli , vklíněný do vrstev zdickýcli, 
náleží zóně Cyrtograptus murchisoni Can. Břidlice jsou tam poněkud, 
ač nepatrně kontaktně změněny, mají barvu tmavohnědou až černou 
a chovají četné graptolity, zejména: Monograptus priodon Bronn, Mono- 
graptus vomerinus Nich, Monograptus latus M’Coy, Monograptus kettneri 
n. sp., Cyrtograptus murchisoni Carr, Cyrtograptus purkynéi n. sp., Retiolites 
geinitzianus Barr. a j. 7 ) 
Na známém nálezišti Vyskocilce u Chuchle jsou vyvinuty a přístupny 
téměř všechny zóny pásma e oc, zejména však zóna s Cyrtograptus murchi¬ 
soni Carr. a Monograptus riccartonensis Lapw. Seznam druhů z této loka¬ 
lity uvedu zvláště při jiné příležitosti. 
Vápence budhanské e (3 jsou v Přídolí vyvinuty abnormálně v podobě 
dolomitu. Ačkoliv dolomitické vápence jsou v tomto pásmu známy i od¬ 
jinud, přece je Přídolí jediným místem, kde v e (J jsou čisté dolomity, 
celistvé, barvy žluté lomu tříštnatého se zbytky zkamenělin, zejména 
orthocerů, a hojnými dutinami vyplněnými látkami živičnými a uhelnými. 
O tomto thematu psali Katzer, Jahn, PetrascheckaSlavík, 
k jejichž práčem odkazuji. — Dolomit přídolský jest těžen po horničku 
Pražskoželezářskou společností. Vystupuje v několika tektonických pruzích 
na severním křídle brachysynklinály v Přídolí severozáp. od koty 299 
a pak u vržení bránického v témže údolí v sousedství g a u Slivence. Mocnost 
tohoto pásma odhaduji asi na 30—40 m. 
Vápence budňanské e (3 přecházejí pozvolna do vápenců lochkovských e y, 
jež se vyznačují rohovcovými konkrecemi. Pásmo e y vystupuje na dvou 
místech. U Barrandeovy skály a pak v Přídolí v brachysynklinále u koty 299. 
Na místě prvém jsou tyto vápence zvrásněny do známých vrás, tak že nelze 
tam konati pozorování stratigrafická, zejména proto, že není odkryto 
ani podloží těchto vápenců, jsouc porušeno poklesem branickým 8 ) a petro- 
graficky neliší se tyto vápence z Barrandeovy skály podstatně od vápenců 
v lokalitě druhé. Na druhém ze jmenovaných míst jsou však vápence 
lochkovské velmi pěkně vyvinuty a odkryty u silnice z V. Chuchle do Sli¬ 
vence proti vápence. Tam můžeme sledovat celý sled vrstvami od e y 
do g a asi takto: 
Vápence lochkovské ey jsou tmavošedé v lavicích asi 2 dm mocných, 
někdy silnějších, někdy slabších, jemně krystalické. S těmito vápenci 
střídají se vložky břidlic a břidličných vápenců barvy hnědé až černé; 
břidlice jsou jílovité neb slinité. Časté střídání břidlic a vápenců v tomto 
pásmu a poměrně malá mocnost lavic vápencových způsobuje, že vrstvy 
lochkovské jsou snadno vrásnitelny, jevíce zřetelné stopy vrásnění od- 
lučného, diskordantního. Vápence bývají pak často rozpukány v jednot¬ 
livé hranoly. Rohovce tohoto pásma tvořívají vložky, u nichž dva roz- 
7 ) Nové druhy graptolitů hodlám v nej bližší době popsat. 
8 ) Srovnej 1. c. 1. a 1. c. 2. 
II. 
