11 
Tu a tam lze spatřiti lamelární dvojčatný srůst dle {100} nebo prorostlice 
dle {101}. 
Četná zrna jeví počínající rozklad tím, že zelenají, měníce se od 
puklin i s povrchu ve chlorit modrozelené barvy, velmi nízce dvoj lomný, 
bez barev anomálních. Též celé, dokonalé pseudomorfosy chloritové lze 
nalézti, promíšené jemně zrnitým vápencem; z obrysů možno souditi, 
že původním nerostem pseudomorfos těch byl pyroxen. 
Biotit i diopsid ve hmotě základní tvoří drobné jedince, onen šupinky, 
tento zrnéčka i krystalově nedokonale omezené sloupečky, jež přecházejí 
do vtroušenin. Lupénky biotitu, zhusta dokonale idiomorfní, šestiboké, 
měřívají asi 0*12 mm v průměru, na řezech příčných mívají 0-02 mm 
tlouštky. Nelze u nich spatřiti temných, ostře odlišných, silně pleochroických 
okrajů, jakými se vyznačují vrostlice biotitické; kde okraje jsou temnější, 
tam přecházejí pozvolna do světlejších středů. Zrnka pyroxenů dosahují 
velikosti 0-02—0-05 mm\ vě-tší zrnka pyroxenová, tvořící již přechod do 
vrostlic, kupí se často do shluků. 
Živce jsou velkou většinou kyselé plagioklasy, náležející řadě oligoklas- 
albitové. Jejich lom jest vesměs nižší nežli lom kanadského balsamu i nežli 
hodnota 1-5444, vyšší však, nežli 1*5313. Toliko ojediněle klesá lom pod 
hodnotu posléze jmenovanou; živce takové náležejí orthoklasu. Zrnka 
živců jsou hypidiomorfní, krátce lištovitá až allotriomorfní, isometrická, 
průměrně 0*05—0*1 mm veliká. Živce nejsou lamelované, vždy pak silně 
zakalené hojným jemným práškem krevelovým, dodávajícím celé hornině 
červenavého zabarvení. 
Křemen jest z části původní součástí, tvořící velmi sporé čiré allotrio¬ 
morfní výplně mezi živci. Vedle toho jest tu i křemen sekundární, vyplňu¬ 
jící vedle vápence jemné, horninou prostupující puklinky v podobě úzkých 
žilek. Od křemenů těchto liší se veliká, zakulacená zrna křemene cizího, 
obklopená úzkým věnečkem zelenavých, velmi drobných zrnéček a slou¬ 
pečků, náležejících, jak se zdá, amfibolu a pyroxenů. Do jednoho ze zrn 
těch vniká z jedné strany zrno živce obrysu obdélníkového; jedná se tu 
asi o zjev korrose, při níž do změklého zrna křemeného vytvořil se idio¬ 
morfní jedinec živcový (podobně též sloupky amfibolu resp. pyroxenů 
v zelené zóně kolem cizích křemenných zrn vnikají do těchto). 
Apatit tvoří četné, jemné sloupečky, dosahující rozměrů 0*17 X 
X 0-005 mm. Sloupky bývají zhusta napříč rozpukány. Rudami jsou jednak 
drobná zrna pyritu, jednak magnetovce. Průměrná velikost zrnek rudních 
jest asi 0-05—0-07 mm. 
Ku druhotným nerostům náleží pistacit , tvořící allotriomorfní, 
zřetelně pleochroická nažloutlá zrnka, sdružená obyčejně s lupénky biotitu. 
Na příčných řezech tohoto lze tu a tam ojediněle spatřiti protáhlá zrnka 
až stébla pistacitu, těsně s bio ti tem srůstající a dosahující až ca 0-14 mm x 
X 0-01 mm velikosti. 
IX. 
