úklony i stejné symboly, a i jeho signatury, jež, ač poněkud složitá, bere 
přece zřetel na parametry tvarů. 
Tvary. Měřením dvoj kruhovým, při kterém byla plocha .spodová 
postavena do pólu, bylo zjištěno 17 tvarů, z nichž 4 hvězdičkou označené 
jsou nové. Ostatní všechny jsou tvary u chondroditu nejobecnější: 
A (001), e (101), - e (101), \ e (103), - e (103), i (012), n (111), 
- n (Til), - J n (113), 2 r* (241), r (121), \ r (125), - \ r (123), 
- 2 7 6 (7.14.26), —\r (127), - T % m* (6 . 4.15), — J m* (643). 
Poměr poloos vypočetl jsem z úhlů tvaru e a i ku ploše spodové 
měřených u kryst. čís. 3. Plochy ty reflektovaly signál nadmíru dokonale, 
použil jsem největšího zvětšení signálu a několikrát opakovaná měření 
nedala žádné úchylky. Z úhlů 
A (001) : e (101) =70° 56' 
A (001) : i (012) = 57° 30' 
vypočten poměr poloos: 
a : b : c =1-08506 : 1 : 3-13937, 
při čemž vzat úhel meziosní /3 = 90°. 
Tento poměr poloos blíží se poměru stanovenému vom Rathem 
(odvozenému z elementů klinohumitu) tak, že se v žádné ose neliší ani 
o celých 5 tisícin a souhlasí znamenitě i s elementy vypočtenými A.Scac- 
chimz A :e = 71° 1' 42" a A : i = 57° 30' 30". 
A. S c a c c h i 1852 a : b : c = 1-0796 : 1 : 3*1404. 
G. vom Rath 1871 = 1-08028:1:3*14379. 
Ježek 1921 =1*08506:1:3*13937. 
Různost úklonů tvarů positivních a negativních ku ploše spodové, 
jež by nasvědčovala odchylce úhlu meziosního od 90° uvádí poprvé 
vom Rath úhly dvou krystalů: 
A\e = 70° 47' 70° 53' 
A : - e =70° 51%' 70« 59'. 
Des Cloizeaux 1876 zjistil také různé úklony 
A:e =71° 2' 
A : - e = 70° 55', 
poznav však dvojčatný zákon dle (001) a okolnost, že lamelární srůst 
dle tohoto zákona netvoří žádných zapuklých úhlů na plochách e, přijal 
pro oba tyto tvary stejný úklon 70° 59'. 
Také Penfield a Howe uvádí u jednoho vesuvského krystalu 
rozdíly v úhlech u ploch pásma orthodiagonálního: 
A:e =70° 52' A :\e =44° 1' 
A : - e == 70° 48' A: — \e =43° 52', 
X. 
