ROČNÍK XXX. 
TŘÍDA II 
ČÍSLO 16, 
Poznámky ke směrným přesmykům v Barrandienu. 
(Příspěvek k poznání mechanismu vrásnění.) 
Podává 
Odolen Kodym. 
(Se 3 obrázky.) 
(Předloženo dne 28. ledna 1921.) 
Směrné přesmyky jsou zjevem v Barrandienu i jinde velmi hojným. 1 ) 
Vznikaly tangenciálním tlakem při tvoření normálních vrás, tedy v Barran¬ 
dienu v I. hlavní fázi vrásnění variského. Jejich plochy dislokační zapadají 
souhlasně s okolními vrstvami, ovšem pod úhlem daleko větším, obyčejně 
70°—80°. V synklinále jsou umístěny tak, že vždy kry ose synklinály bližší 
jsou zdvihány přes křídla synklinály (viz Barrandien), kdežto u antiklinál 
naopak křídla bývají zdvihána nad kry bližší ose. (Pohoří ještědské.) 2 ) 
Tyto přesmyky byly, jak svrchu uvedeno, způsobeny tangenciálním 
tlakem horotvorným. Avšak bezprostřední příčina jejich vzniku není zcela 
zřejmá, uvážíme-li, že úklon většiny z nich jest příliš veliký (70°—80°). 
Kdybychom bud na nezvrásněné souvrství, nebo spíše na vrásu o zcela 
mírném úklonu vrstev na křídlech (ramenech), působili tlakem tangenci¬ 
álním, docílili bychom pravděpodobně většího vztyčení vrstev na křídlech 
a tím i směstnání jich na menší prostor (obr. 1. I.). 
Týmž tlakem mohou vzniknouti též dislokace v užším slova smyslu, 
které jsou pravými přesuny , s mírným úklonem. Jsou buď souklonné 
s vrstvami (obr. 1. II.), nebo týmž právem mohou být i protiklonné, neb 
na úklonu vrstev nezávislé (obr. 1. III.). Podle takovýchto přesunů jsou 
vrstvy z nadloží poruchy přesunuty přes vrstvy jejího podloží. Při tom 
v případě znázorněném na obr. 1. II. vzniká zdvihání vrstev v podobě 
Ů Rozumím přesmyky nevrásové, kerné. O přesmycích vrásových se ne¬ 
zmiňuji. 
2 ) Z četné literatury uvádím toliko: R. Kettner: Ober die Eruptions- 
folge atd. Jahrbuch d. k. k. geolog. R. A. 1917. — R. Kettner -O. Kodym: 
Geologické zprávy z pohoří ještědského. Sborník Čes. spol. zeměvědné 1919. 
Rozpravy: Roč. XXX. Tř. II. Č. 16. 1 
XVI. 
