3 
Po těchto orientačních pokusech studovali jsme změny, které na¬ 
stávají, vložíme-li mech do vody. Změny ty možno zjistiti již po dvou 
minutách. Nejprve se počnou zabarvovati lístky vyspělé uprostřed lodyžky. 
Zajímavo jest, že u formy „pallescens m.“ se nejprve zabarvuje žebro a to 
tak intensivně tmavomodře, že od světle zelenožlutě zbarvené čepele listové 
ostře odráží. U druhých forem počíná zabarvování bud od obruby listové 
směrem ku žebru anebo povstávají na lístcích menší a větší modré skvrny. 
Trvá to dosti dlouho, někdy až dvě hodiny a i déle, než se veškeré 
lístky stejně tmavomodře zabarví. 
Zdá se, že stáří lístků není pro vznik barviva rozhodujícím, nicméně 
ale zabarvují se lístky spodní rychleji než lístky na vrcholu lodyžky. 
Prohlédneme-li takový modře, zabarvený lístek Mnia pod drobno¬ 
hledem, vidíme, že jest celý obsah buněčný vyplněn modrou tekutinou, 
ve které leží chloroplasty. 
Po krátké již době ukládá se barvivo v podobě přejemné sráže 11 a 
stěnu buněčnou (tab. obr. 1.) mnohdy v takové míře, že v optické ploše 
vidíme po stranách podélných stěn buněčných modrý pruh sraženého 
barviva (obr. 2.). 
Po delší době se zrnéčka tato opět rozpouštějí. Zabarvení není tedy 
nikterak trvalým. 
Jakmile se zrnéčka barviva ztratila, odbarvuje se také obsah buněčný. 
Naproti tomu zabarvují se pak membrány masově červeně. Zdá se tedy, 
že barvivo, ovšem již ve stavu změněném, od buněčné blány jest vstře¬ 
báváno. Tento předpoklad jeví se tím oprávněnějším, poněvadž ono 
růžové anebo masové zabarvení membrán pozvolna zase vybledne. Pak 
zdá se býti celý zpětný proces přetváření barviva ukončen. 
Že se chromogen také již původně před reakcí v blanách nalézal, 
tomu nasvědčuje ta okolnost, že přeměna barviva z chromogenu v lístcích 
spodních, které mívají blány odumřelé, právě tak nejasně a nejistě se 
odehrává jako v lístcích na vrcholku lodyžky. 
Velmi charakteristickou reakci obdržíme, vložíme-li zmodralý lístek 
do 75% roztoku chloralhydrátu. Modrá barva jako bleskem mizí a záhy 
vznikne v buňkách kristalická sráž, ze které se brzy vytvářejí špinavě 
fialově zabarvené jehličky, anebo tvary kostem podobné na obou koncích 
stlustlé. Jehličky seskupují se nezřídka do tvarů košťátek, růžic- a jiných 
tvarů, které zpravidla na bláně přisedají (obr. 4. a 5.). 
Použij eme-li slabšího roztoku chloralhy drátu (25%), odehrává se 
reakce velmi zvolna a ‘tvoří se sráž podlouhlých a vej čitých zpočátku 
bezbarvých později fialově zbarvených tělísek. Reakce chloralhy drátem 
jest velmi typická. 
Dále pozorovali jsme průběh vytváření barviva přímo pocPdrobno- 
hledem. Vložili jsme několik lístků herbářového materiálu do vody na 
podložní sklíčko a přitiskli štítek tak, že voda pouze od pokraje lístků 
nikoliv z plochy účinkovati mohla. 
I* 
XV LI. 
