2 
výsledku této práce, bude asi vůbec sotva kdy možno pro tuto látku na¬ 
lez ti nějakého specifického činidla. 
Názvem „kaučuk" rozumíme obyčejně ztuhlou mléčnou šťávu roz¬ 
manitých tropických a subtropických rostlin; je to tedy vždy velmi slo¬ 
žitá směs mnoha nej různějších substancí, mezi nimiž prvé místo zaujímá 
čistý kaučuk (Reinkautschuk C 10 H 6 — Molisch, Kautschukgutta 
T s c h i r c h 4 .) Ve větším nebo menším množství je tu dále přítomna 
kaučuková pryskyřice, rozmanité uhlohydráty, látky bílkovinné a četné 
jiné organické i anorganické sloučeniny. 
Již z toho vychází na jevo, jak neobyčejně těžkým jest úkol nalézti 
vhodné, všem shora uvedeným požadavkům vyhovující činidlo, neboť 
toto vchází ve sloučenství brzo s tou, brzo zase s onou ve šťávě obsaženou 
látkou. Bez ohledu na tyto obtíže snažili jsme se danou otázku dle mož¬ 
nosti řešiti a zkoumali jsme za tím účelem čerstvou z rostliny v září a 
říjnu 1917 přímo získávanou šťávu majíce za to, že tímto způsobem nej¬ 
spíše bude možno dojiti cíle. Dále byl zkoumán přímo obsah mléčných 
cév na příčných i podélných řezech stonků a kořene naší rostliny. 
Poraníme-li nožíkem stonek Asclepias syriaca L., neb přeřízneme-li 
jej úplně, vystoupí z rány ihned veliké množství čistě bílé, dosti silně, 
příjemně typicky zapáchající, poněkud ostře chutnající mléčné šťávy, 
slabě kyselé reakce. Původně jest hutnoty as obyčejného mléka, na vzduchu 
však ponenáhlu houstne, až se za mírného žloutnutí sráží, při čemž se 
vylučuje kompaktnější, poněkud nahnědlá hmota. Při tom bylo možno 
pozorovati, že šťáva získaná v době květu rostliny zůstávala mnohem 
déle tekutou nežli ona, jež získána na podzim v době, kdy rostlina byla 
již plodnou. Je nesporno, že v době plodu obsah kaučuku v mléčné šťávě 
je mnohem větší a zdá se tomu nasvědčovati i ta okolnost, že v tu dobu 
mléčná šťáva skoro ihned na prstech ztuhne, při čemž se dají z ní mezi 
prsty rozpřádati jemná vlákenka. Při naříznutí nezralých měchýřků je 
nápadno, že vytékající z nich mléčná šťáva je sice téhož vzezření jako 
šťáva ze stonků neb listů získaná, při zasychání však neskytá pružného 
zbytku a mezi prsty rozetřena vyvolává zvláštní pocit drsnosti, který činí 
dojem, jakoby byla přítomna látka, jíž přináležejí pokožku stahující vlast¬ 
nosti kyseliny tříslové. Skutečně také, jak mikrochemické pokusy doká¬ 
zaly, jest v této šťávě kyselina tříslová v dosti hojném množství přítomna. 
Totéž však také pozorujeme na mléčné šťávě sbírané ze stonků na jaře 
až nej později do doby, kdy rostlina počíná vyháněti poupata. V tu dobu 
je naše šťáva nej bohatší látkami tříslo vinnými a nej chudší kaučukem; 
čím dále k podzimku, tím více se tento poměr obrací. Z nezralých, středem 
proříznutých plodů vytéká kromě toho množství úplně bezbarvé, taktéž 
tříslovinami bohaté šťávy. Dle právě uvedeného neobsahovaly by tedy 
4 ) A. Tschirch: Die Harze und Harzbehálter mit Einschlufi der Milch- 
sáfte. Leipzig 1906. Bd. I., pag. 989. 
XVIII. 
