3 
nezralé plody Asclepias syriaca L. bud vůbec žádné aneb jen nanejvýše 
nepatrné stopy kaučuku. 
Čerstvá mléčná šťáva Asclepias syriaca L. jeví se pod mikroskopem 
jako bezbarvá tekutina, která obsahuje v nadmíru husté suspensi nesčíslné 
množství drobounkých, amorfních tělísek, jež se vyznačují, jsou-li po¬ 
zorována hned po zhotovení praeparátu, velmi rychlým pohybem Brow- 
novým. Jakýchkoli cizorodných tělísek (tělísek tukových, krystalků, 
škrobových zrn a pod.) nebylo lze v této šťávě pozorovati ani za použití 
nejsilnějších zvětšení. Již po krátké době 15ti až nejdéle 30ti minut nastává 
pod krycím sklíčkem pozvolná koagulace mléčné šťávy provázená zají¬ 
mavým, poněkud agglutinaci bakterií připomínajícím pochodem. Rychlost 
molekulárního pohybu ochabuje, jednotlivá tělíska stávají se skoro nehyb¬ 
nými a seskupují se v nepravidelné, větší nebo menší shluky, jež se tímto 
způsobem stále zveličují, až konečně po době několika hodin jsou vidi¬ 
telný v již jen řídké emulsi pouze místy roztroušené beztvaré shluky 
popsaných tělísek. Při otevřené cloně jsou tyto shluky úplně bezbarvé, 
při zavřené jsou žlutě až žlutohnědě zbarveny. Posunujeme-li nyní krycím 
sklíčkem na podložním v jednom a hned potom v opačném směru, nahro- 
madují se tyto shluky k sobě, takže potom možno je viděti v úplně jasném 
poli zcela osamostatněné. Provádíme-li tento pohyb dále, tvoří se ze shluků 
těchto nitkovitá vřeténka, jež jsou velmi pružná a vytahují se po odstra¬ 
nění krycího sklíčka snadno v jemné, hnědě zbarvené nitky. Tento zjev 
u šťávy na jaře z celé rostliny sbírané pozorován nebyl. 
V domnění, že právě v těchto vřeténkách jsou obsaženy hlavní 
látky pro reakce důležité, byly i s nimi prováděny barevné zkoušky. Aby 
bylo zamezeno, zvláště při pokusech provésti mikrochemický důkaz kau¬ 
čuku, nestejnoměrnému rozložení jednotlivých látek mléčné šťávy v prae- 
parátech — jakékoli rozeznávání jeho dle tvaru neb velikosti jeho tělísek 
od matečné emulse je naprosto vyloučeno — užíváno při našich pokusech 
následujícího způsobu, jenž se téměř ve všech případech osvědčil: Zkou¬ 
maná mléčná šťáva stejnoměrně rozetřena jemným štětcem ve velmi 
tenké vrstvě na podložní sklíčko a po uschnutí na vzduchu barvena. Ještě 
lépe se osvědčila methoda, při níž takto zhotovené nátěry právě tak jako 
při zhotovování praeparátů bakteriologických dvojnásobným protažením 
sklíčka mikroplamenem Bunsenova neb lihového kahanu byly fixovány. 
Hojnými pokusy pak bylo dokázáno, že častější protahování plamenem 
vyvolává již změnu mléčné šťávy a nutno tedy býti při této fixaci velmi 
opatrným. Takto zhotovené praeparáty obsahují nyní veškerou barvi- 
telnou hmotu zcela stejnoměrně a nehybně na podložním sklíčku roze¬ 
třenu, takže možno nyní týmž způsobem jako při praeparátech bakteri¬ 
ologických barviti. 
Vedeni částečně již známými zkušenostmi věnovali jsme při barvení 
pozornost hlavně barvivům dehtovým. Těmito ovšem barví se veškerý' 
obsah mléčných cév mnohdy z počátku dosti intensivně, avšak zabarvení 
1* 
XVIII. 
