4 
jimi docílené je povšechné, veškerá hmota barví se úplně stejnoměrně. 
K tomu účeli navrhl C h i m a n i 5 ) alkannin s kyselinou octovou, jehož 
příprava vyžaduje však již sama o sobě mnoho času a také praeparace 
řezů je velmi zdlouhavá. Pro trvalejší zbarvení řezů hodí se zcela dobře 
již obyčejný koncentrovaný vodný roztok červeně kongové, jež obsahem 
mléčných cév je velmi silně pohlcována. Z ostatních barvi v pouze Sudan III 
a obyčejný S-fuchsin barví mléčnou šťávu, avšak zbarvení toto po krátké 
době a po vyprání řezů zase úplně zmizí. Zbývá ještě vzpomenouti cho¬ 
vání se roztoku corallinsody, připraveného dle praktika Strasbur- 
g e r o v a. 6 ) Obsah mléčných cév se jí sice zjevně nebarví, dobře se však 
pomocí jeho stává viditelnou vlastní jejich blána. Po poměrně krátkém 
působení barviva, zvláště za tepla, počíná ponenáhlu bubřeti, až po 2—3 
hodinách, zřídka dříve, se od ostatních buněk obyčejně úplně odděluje. 
Tentýž zjev nastává ale také, jak četné pokusy ukázaly, při použití čistého 
konc. roztoku sody. 
Mléčné cévy bývají však obyčejně zvláštním zbarvením, resp. od¬ 
lišným lomem světla svého obsahu samy o sobě od ostatního pletiva dobře 
diferencovány, takže i v nebarvených preparátech bývají na prvý pohled 
dobře znatelný. Jednalo se nám tedy hlavně o provedení mikrochemi- 
ckého důkazu kaučuku, který se v naší šťávě nalézá v dosti hojném množství, 
ale i zde bohužel nebylo možno dosíci uspokojivých výsledku. K těmto 
pokusům používáno pak hlavně shora popsaných nátěrů. 
K důkazu kaučuku v mléčných cévách doporučuje Tunmann 
(1. c. pag 250) kaučuk dříve v buňce osamostatniti a pak teprve prováděti 
mikrochemické reakce. K naším práčem i této methody bylo použito. 
Řezy pocházející z čerstvého, neb vhodně fixovaného materiálu máčejí 
se as 3 —4 dny ve vodě, načež se macerují 5—6 dní v 50% a dále pak stejnou 
dobu v alkoholu absohftním. Tím se rozpustí z největší části guma, sliz, 
pryskyřice, silice i tuky a mohou ještě další macerací v alkoholu s kyse¬ 
linou vinnou býti vyloučeny po případě i přítomné alkaloidy. Nyní sestává 
dle Tunmanna tedy obsah mléčných cév většinou z látek bílko¬ 
vinných (plasmatu) a čistého kaučuku. Pro identifikaci jeho uvádí Tun¬ 
mann pouze rozpustnost v chloroformu, schopnost barvení C h i m a- 
n i-ho alkanninem s kyselinou octovou, karmínem a barvivý anilinovými, 
jakož i nerozpustnost ve zředěných kyselinách a louzích. Konečně musí 
pak býti také možno ho teplem odstraniti. Skutečně se nám také podařilo 
5 ) O. Chimani: Untersuchungen uber Bau und Anordnung der Milchróhren 
mit besonderer Berucksichtigung der Guttapercha und Kautschuk liefernden 
Pflanzen. Bot. Zentralbi. Jahrg. XVI. Bd. LXI. Cassel ]895, pag. 391. 
O. Chimani: Untersuchungen uber Bau und Anordnung der Milchróhren 
mit besonderer Berucksichtigung der Guttapercha und Kautschuk liefernden 
Pflanzen. Archiv der Pharmazie. Bd. 233. Berlín 1895, pag. 253—259. 
6 ) E. Strasburger u. M. Koernicke: Das botanische Praktikum. Jena 1913. 
V. Aufl. Register IV. pag. 766. 
XVIII. 
