7 
■váti za ilmenit. Ježto vniká do všech součástí horniny, lze souditi, že 
jest alespoň z části s apatitem nej starší součástí aplitu. Místy však jest 
oproti biotitu omezena zřetelně alotriomorfně, z čehož plyne, že doba 
vzniku rudy částečně se kryje s periodou, kdy se tvořil biotit. 
Kromě toho nalezen v některých výbrusech pyrit ve velikých 
zrnech. 
Hojnost rudy jest velmi proměnlivá. V některých výbrusech najdeme 
jen tu a tam malá zrnka, jinde tvoří podstatnou součást horniny. 
* * 
* 
Hirschwaldovým okulárem měřen byl v procentech poměr součástek 
horniny ve výbruse a shledáno bylo: Tmavých součástek (biotitu + pseudo- 
morfos) je 2 %, ostatku je 73%. Z toho připadá na anorthoklasy asi 11%, 
na křemen (měřeno po zbarvení živců methylenovou modří) 3-7%. Jak 
patrno, jest hornina značně leukokrátní. Aby byl zjištěn poměr živců basi- 
čtějších ku kyselejším, byl výbrus leptán pomocí HF a na to zbarven 
methylenovou modří. Zbarvily se okraje vrostlic (basičtější) kdežto jádra 
jejich a anorthoklasy zůstaly nezbarveny. Obruby vrostlic místy nezbar- 
vily se stejnoměrně; intensivnější zbarvení najdeme blíže jádra, na důkaz, 
že jsou i obruby živcových vrostlic stavěny zonárné. 
Jednothvé nerosty v hornině krystalovaly při tuhnutí asi v tomto 
pořádku: Po vytvoření apatitu a části rud vznikal biotit, jádra živcových 
vrostlic a minerál přeměněný dnes ve chlorit a v&penec (diopsid ?). Tu však 
fysikální poměry při tuhnutí magmatu se změnily a nastala korrose jader 
živcových. Přeména biotitu dotud vytvořeného ve chlorit dála se asi též 
v této době a byla podmíněna pravděpodobně součinností plynů a par 
v magmatu obsažených. Pak teprve vyloučil se ostatní biotit. Během kry- 
stalisace se hmota živcová neutuhlého ještě magmatu ještě rozštěpila. Část 
basičtější isomorfně vykrystalisovala na korrodovaných jádrech, vy tvoři vši 
obrubu vrostlic, část kyselejší dala vznik anorthoklasům. Poslední mezery 
mezi jednotuvými součástkami horniny byly vyplněny alotriomorfně 
omezeným kyselým oligoklasem a křemenem. 
Petrografický ráz horniny jest v celé ložní žíle jednotný. ToUko 
partie blízké kontaktu (z kraje žíly) jsou poněkud kyselejší, jak patrno 
z hojnějšího výskytu křemene, a poněkud jemnozrnejsí. Zejména velké 
vrostlice živcové nedosahují tu těch rozměrů, jako ve středu žíly. 
* 
* * 
Diabasový apht housinský byl analyso ván panem dr. J. Š p lí¬ 
ch á 1 e m v chemické laboratoři Státního geologického ústavu Č. S. R. 
Výsledek analysy uvádím ve sloupci I. 8 ) Ve sloupci II. uvádím tutéž 
analysu, přepočtenou na 100 po vynechání součástí zcela nepodstatných, 
8 ) FeO zvláště nestanoveno. 
XXII. 
