11 
analys, jež by tuto doměnku potvrdily. Bude záhodno v tom směru zna¬ 
losti. naše o silurských diabasech doplniti, a není pochyby, že podrobnou 
diskussí osvětlen bude poměr jejich ku starším eruptivním celkům (kerato- 
fyrům) i mladšímu vulkanismu hlubinnému (žulám). Též poměr diabasů 
k různým lamprofyrům podobným žilám našeho siluru bude nutno náležitě 
osvětliti. 
Ke konci připomínám, že kontaktní rohovec housinského aplitu byl 
analysován a studován spolu s neproměněnými j ílovitými břidlicemi 
V. V e s e 1 ý m, k jehož práci odkazuji. 16 ) 
Resumé. 
Výsledky práce lze shrnout v těchto větách: 
1. Hornina ze stráně Housiny uLažoviček blíže Zdic jest ložní žilou, 
která jest zřetelně konkordantně uložena v břidlicích králodvorských dť, 
spodního siluru, kontaktně přeměňujíc své nadloží. Jelikož žíla byla 
vrásněna v době variské a intrudovala v době po usazení spodního siluru, 
spadá doba její intruse pravděpodobně do svrchního siluru. Pokládám pak 
diabasový aplit housinský za alkalickou a kyselou odštěpeninu diabasového 
magmatu silurského vulkanismu. 
2. Hornina jest slohu jemně zrnitého místy porfyrovitého s pře¬ 
chodem do barvy šedé, po zvětrání žluté až hnědé. Obsahuje tyto sou¬ 
částky podstatné: biotit, živce a pseudomorfosy (patrně po pyroxenu); 
vedlejší: křemen, apatit a rudy. 
3. Biotit tvoří celkem idiomorfně omezené lupénky různých velikostí. 
Začal se vytvářet nejdříve ze součástek podstatných, perioda jeho vzniku 
potrvala však delší dobu. V biotitu jest zarostlá ruda, uložená většinou do 
destiček rovnoběžných s (001) biotitu. Biotit je částečně pseudomorfován 
klinochlorem, při-čemž přeměnu tu možno snad z části přičíst! i změnám 
v hornině samé během tuhnutí. Část pseudomorfos vápencových a chlori¬ 
tových náleží však minerálu jinému (pyroxenu). 
4. Živce náleží několika generacím. Nej starší zakalená individua 
živcová mají složení oligoklasalbitu. Tato byla později korrodována a korrodo- 
vané zbytky byly isomorfně obrůstány čirým oligoklasem. Zajímavo jest, že 
jádra těchto vrostlic jsou kyselejší obrub. Současně s okraji živcových vrostlic 
krystalisovaly hypidiomorfně omezené anorthoklasy, průřezů kosočtvereč- 
ných, vesměs čiré. Tmelící hmota mezi jednotlivými vrostlicemi tvořena 
jest allotriomorfně omezeným zakaleným oligoklasem. 
5. Křemen tvoří řídce allotriomorfně omezená zrna. Apatit v dlouhých 
jehličkách jest spolu s částí rud nejstarší částí horniny. Ruda náleží většinou 
ilmenitu, částečně pyritu. 
16 ) V. Veselý: O kontaktech diabasu se sedimenty středočeského si¬ 
luru. Čas. Musea 1921. Praha. 
XXI 
